\documentclass[a4paper]{article}\usepackage{czech}
\usepackage[IL2]{input-encoding}
\begin{document}
\section*{Supercomputing'94}

V listopadu lo�sk�ho roku prob�hl ve Washintonu dal�� ro�n�k konference
Supercomputing. Jde nejen o odbornou konferenci, ale tak� 
o hlavn� p��le�itost, p�i kter� firmy usiluj�c� o superpo��ta�ov� trh uv�d�j�
sv� nov� produkty a z�sk�vaj� z�kazn�ky. Vlastn� konference trvala necel�ch 
5 dn�, ale ji� p�ed ofici�ln�m zahajen�m prob�haly tutorialy a setk�n�
u�itel� st�edn�ch �kol pod�lej�c�ch se na programech spojen�ch se
superpo��t�n�m.

Na konferenci se zaregistrovalo asi 4200 ��astn�k�, p�i�em� vlastn� odborn�
��sti se pravideln� ��astnilo jen asi 600-700 lid�. Ostatn� p�ijeli patrn�
hlavn� kv�li \bq veletrhu\eq{} superpo��ta�ov�ch technologi�, kter� 
prob�hal sou�asn� v rozs�hl�m s�le washingtonsk�ho Convention Center, kde
se konaly i v�echny odborn� prezentace.

Program zah�jila p�edn�ka Eda McCrackena, kter� je chairmanem Silicon
Graphics. Mluvil o budov�n� \bq informa�n�ch d�lnic\eq{} a cel� infrastruktury 
pro digit�ln� p�enos informac�. Od roku 1993 existuje v t�to oblasti vl�dn� 
program \emph{National Information Infrastructure}, v r�mci p�edn�ky
ale nebylo �e�eno jak velk� bude pod�l st�tu na financov�n� t�to my�lenky. 
McCracken ne�ekl asi nic koncep�n� nov�ho: nov� informa�n� struktura
by m�la zav�st rychl� po��ta�ov� s�t� a� do domu a t�m vytvo�it prostor pro
�adu nov�ch typ� slu�eb. P�edn�ka sp��e vyjad�ovala snahu Silicon Graphics
pod�let se na projektu a p�esv�d�en�, �e pot�ebn� technologie jsou ji� nyn�
k dispozici.

B�hem konference prob�hly t�i plen�rn� p�edn�ky. Prvn� z nich byla v�nov�na
pror�st�n� klasick�ch a nov�ch technologi� p�i v�voji letadel. Z�stupci
firmy Boeing, kte�� v p�edn�ce vystoupili, si od simula�n�ch v�po�t� 
a dokonalej�� digit�ln� komunikace mezi v�voj��i slibuj� v�razn� zkr�cen�
�asu nutn�ho na v�voj nov�ch typ� letadel. Nahrazen� zkou�ek v aerodynamick�m
tunelu simulac� znamen� tak� zna�nou �sporu pen�z, kter� jinak stoj�
sestaven� modelu a provoz tunelu. Takov� postup je zat�m zvl�dnuteln� v
po��te�n�ch f�z�ch v�voje, kdy jde p�edev��m o odstran�n� hrub�ch
konstruk�n�ch chyb.

Hlavn� my�lenkou druh� p�edn�ky byl rozpor mezi rozvojem v�konn�ho hardwaru
a charakterem �loh, kter� jsou na n�m �e�eny 
(G.J.McRae, Dept.\ of Chemical Engineering, MIT: \emph{
Realizing the Benefits of High Performance Computing for Solving Environmental
and Other Problems: What Do We Need Beyond Faster Hardware?}). Na po��ta��ch
b�vaj� zpravidla �e�eny jen d�l�� �lohy, zat�mco synt�za d�l��ch v�sledk� do
�e�en� komplexn�ho probl�mu se d�l� \bq ru�n�\eq. P�itom sou�asn� hardware
umo��uje i rozs�hl� optimalizace, nap��klad na �rovni n�vrhu cel� v�robn�
linky.

T�et� p�edn�ka byla v�letem do sv�ta pokro�il�ch v�deck�ch v�po�t� a
vizualizace (C.R.Jonhson, Dept.\ of Computer Science, Univ.\ of Utah: 
\emph{Large Scale Computational Problems in Medicine: Modeling, Computation and
Visualization}). Jednalo se o modelov�n� elektromagnetick�ch tok� v lidsk�m
t�le pomoc� modelu slo�en�ho z n�kolika milion� kone�n�ch prvk�. Takov�
simulace umo��uj� z�skat p�esn�j�� p�edstavu t�eba o tom, co se d�je p�i
stahu srdce nebo p�i epileptick�m z�chvatu. Jednou z nejzaj�mav�j��ch
aplikac� tohoto v�zkumu je vylep�en� programovateln�ch kardiostimul�tor�.

Celkov� se d� ��ci, �e na lo�sk�m Supercomputing nebyla p��tomna n�jak�
jednot�c� vize, jakou nap��klad doned�vna byly masivn� paraleln� v�po�ty.
Sp��e se zd�, �e hlavn� sm�r v�voje nyn� jde cestou postupn�
transformace b�n�ch technologi� (jak hardwarov�ch tak softwarov�ch). 
Nam�sto MPP (massive parallel processing) se prosazuje sp��e \bq nov� MPP\eq{}:
minimal parallel processing.

Bylo mo�n� pozorovat, jak n�kter� prost�edky pou��van� doned�vna jen v
laboratorn�ch podm�nk�ch p�ech�zej� do b�n�ho u��v�n� a st�vaj� se
standardy. B�hem lo�sk�ho roku byl definov�n standard pro distribuovan�
v�po�ty MPI (Message Passing Interface). Je vybudov�n na synt�ze dosud
pou��van�ch knihoven pro distribuovan� v�po�ty, z nich� nejzn�m�j�� jsou
PVM a p4. Zdaleka nejpopul�rn�j�� softwarov�m prost�ed�m je ale Web (WWW),
kter� zaznamen�v� exponenci�ln� rozvoj od doby kdy byl dokon�en reader NCSA
Mosaic.

\vskip 3mm
\noindent\textsc{Petr Mejzl�k}
\end{document}
