\input ln.sty

\mesic{Listopad 2000}
\cislo{11/2000}
\adr{11-2000/Pics}
\hlavicka

\section{�vodem}
\label{uvodem}

\autor{Pavel Jan�k ml., 12. listopadu 2000}

Linuxov� noviny op�t vych�zej� velmi, velmi opo�d�n�. Tentokr�te to nebylo chybou nedostatku
�l�nk�, ale �ist� lidsk�m faktorem. Nebudu se tady v�ak omlouvat nebo vychloubat z�skan�m
diplomem \smile\  Od toho nejsou Linuxov� noviny.

Douf�m, �e Linuxov� noviny budou op�t vych�zet �ast�ji a~�e i~Vy, na�i �ten��i,
k~tomu p�isp�jete. Pokud budete cht�t cokoli zve�ejnit, �l�nek nebo recenzi apod., napi�te n�m
(noviny@linux.cz).

V~�vodu bych cht�l tak� p�edstavit novou posilu v redak�n�m t�mu Linuxov�ch
novin, kterou je David H\"aring. Jeho pozice je z�stupce ��fredaktora. On
to je�t� nev�, ale je to velmi nevd��n� �loha. Pokud nev�te, co tato pozice
obn��, tak v��te, �e je to velmi jednoduch�: \uv{Pokud ��fredaktor nem�
�as nebo se mu moc nechce do dal��ho ��sla Linuxov�ch novin, vezmi to za
n�j}.

\KC

\section{�e�tina v~Linuxu}
\label{czlinux}

\autor{Vladim�r Michl}

\def\cmd#1{{\tt#1}}
\def\pkg#1{{\bd#1}}
\def\Pkg#1{{\bd#1}}
\def\man#1{{\bd#1}}
\def\textbf#1{{\bd#1}}
\def\textit#1{{\it#1}}
\def\texttt#1{{\tt#1}}
%\def\url#1{\begingroup\textit{#1}\endgroup}
\def\={\penalty5000 \hskip0dd}
\def\links{\par\indent\par\textbf{Odkazy}: \ignorespaces}
\def\em#1{{\it#1}}
\hyphenation{adap-ta-tion}

\subsection{�vod}

Na�za��tek je t�eba ��ci n�co o~k�dov�n� �e�tiny. Existuje n�kolik k�dov�n�, 
kter� lze pro �e�tinu a~sloven�tinu pou��t. Jsou to k�dov�n� Kamenick�ch
(cp895), cp852 (Latin 2), Windows-1250 (cp1250) a~ISO-8859-2 (ISO Latin 2).
Ve�sv�t� UNIX� a~Internetu se pou��v� k�dov�n� ISO-8859-2.
Na�p�evody mezi k�dov�n�mi existuje n�kolik utilit, vyzdvihnu ale dv�:
\pkg{GNU recode} a~\pkg{cstocs}. V~r�mci sjednocen� n�stroj� doporu�uji 
(pokud je to mo�n�)
pou��vat \pkg{GNU recode}. Nap��klad p�evod z~Windows-1250 do�ISO Latin 2:
\begin{verbatim}
recode windows-1250..l2 <soubor.txt >soubor-l2.txt
\end{verbatim}

\subsection{Konzole}

Aby bylo jasn�, co a~jak nastavit pro to, aby fungovalo psan� �esk�ch p�smenek
na�konzoli, je t�eba ud�lat mal� �vod, jak to funguje.

Ovlada� konzole se skl�d� ze dvou ��st�, ovlada�e kl�vesnice a~ovlada�e
obrazovky. Je t�eba vhodn� nastavit oba, abychom byli spokojeni.

\subsubsection{Kl�vesnice}

Ovlada� kl�vesnice umo��uje pracovat (mimo jin�) ve�dvou re�imech, a~to
osmibitov� v�stup a~unicodov� (UTF-8). Re�im p�ep�n�me pomoc� p��kazu
\cmd{kbd\_mode}.
Ovlada� je implicitn� nastaven v~osmibitov�m re�imu, kter� budeme pou��vat i~my.
Ovlada� kl�vesnice m��e b�t pro ka�dou konzoli \textbf{nastaven zvlṻ}.

Kl�vesov� mapy zav�d�me pomoc� p��kazu \cmd{loadkeys}. Pro �esk� psac� stroj
s~anglick�mi \uv{z} a~\uv{y} to bude nap��klad:

\begin{verbatim}
loadkeys cz-lat2.map.gz
\end{verbatim}

Dostupn� kl�vesov� mapy lze obvykle nal�zt v~adres��i
{\tt /usr/share/keymaps/i386/qwerty}
nebo {\tt /usr/lib/kbd/\=key\=maps\=/i386/qwerty}.
 
K~dispozici jsou je�t� dal�� kl�vesov� mapy {\tt qwerty/cz-lat2-prog} a~{\tt qwertz/cz-us-qwertz}. Kl�vesov� mapa je 
\textbf{spole�n� pro v�echny konzole}. Mezi �eskou a~anglickou
kl�vesnic� se p�ep�n� pomoc� kl�vesy \textit{Pause}.

\links \man{kbd\_mode(1)}, \man{loadkeys(1)}, \man{keymaps(5)}


\subsubsection{Obrazovka}

Ovlada� obrazovky lze nastavit do�dvou m�d�: UTF-8 (Unicode) a~do
osmibitov�ho. Zat�m se obvykle pou��v� osmibitov� re�im.

Vnit�n� pracuje ovlada� v~Unicode, co� n�m teoreticky umo��uje zobrazit
znaky v�ech abeced (samoz�ejm� v~Unicode definovan�ch). Bohu�el hardware n�s
omezuje, v~p��pad� VGA je to na�512 sou�asn� zobraziteln�ch r�zn�ch
znak�. Proto byl vymy�len n�sleduj�c� mechanismus.

Ka�d� font m��e m�t maxim�ln� 512 znak�. S~ka�d�m fontem se do�j�dra nahr�v�
tak� tabulka, kter� ��k�, jak�m znakem z~fontu se maj� zobrazovat znaky 
z~Unicodu. Tato tabulka je v~anglick� literatu�e ozna�ov�na jako Screen
Font Map (SFM). 

Pokud je konzole v~UTF-8 re�imu, p�evede se znak z~UTF-8 na
�estn�ctibitov� unicodov� (UCS2) a~pomoc� SFM je stanoven znak z~fontu,
% FIXME: pj to koala: Tady je jako popiska naps�no "Obrazovka". M�lo by to b�t shodn� s popiskou...
% koala to pj: mel jsem nedostatecne definovany obrazek
kter� m� b�t zobrazen (viz obr. \ref{figkonsole}).

V~p��pad� osmibitov�ho re�imu je to trochu slo�it�j��. Osmibitov� znak
je podle aktivn�ho charsetu (G0 nebo G1) p�ek�dov�n do�Unicodu. Charset m��e
b�t nastaven do��ty� re�im�: Latin1 do�PC, vt100 grafika do�PC, PC do�PC a~u�ivatelsky definovan� tabulka ACM.

\begin{obr}
%\centerline{\epsfxsize=\hsize \epsfbox{\the\adr/konzole.eps}}
 \pdfximage width \hsize {\the\adr/konzole.pdf} \pdfrefximage \pdflastximage
\caption{Schema konverz� znak�, p�i cest� z~aplikace na
obrazovku}\label{figkonsole}
\end{obr}

Tabulky SFM a~ACM jsou \textbf{glob�ln�}, tj. spole�n� pro v�echny konzole,
nastaven� re�imu (8bit, UTF-8), charsetu (kter� tabulka) a~kter� charset
(G0, G1), je pro \textbf{ka�dou konzoli zvlṻ}.

Pro nastaven� kl�vesnice, fontu a~tabulek (Maps) se pou��val bal�k
\pkg{kbd}, kter� nastavoval kl�vesnici, font a~pouze ACM, jeliko� star�� j�dra
m�la pouze ACM tabulku. Pozd�ji byl bal�k \pkg{kbd} nahrazen bal�kem
\pkg{console-tools}, kter� ji� um� zav�st unicodov� fonty a~nastavit SFM.

Nastaven� fontu:
\begin{verbatim}
consolechars --acm=iso02 --font=lat2u-16
\end{verbatim}

\noindent
p��padn� \cmd{setfont}, pou��v�te-li bal�k \pkg{kbd}.
SFM tabulka je n�kdy (v�t�inou) p�ibalena ve�fontu, a~proto ji nen�
t�eba zav�d�t zvlṻ.


Pro ka�dou konzoli zvlṻ je t�eba (nap��klad do�{\tt /etc/profile}):
\begin{verbatim}
echo -ne '\033%@'  # 8bitov� re�im
echo -ne '\017'    # Pou�it� charsetu G0
echo -ne '\033(K'  # V G0 pou��t ACM
\end{verbatim}

\links \man{consolechars(8)}, \man{console\_codes(4)}, 
\man{unicode(7)}, \man{utf-8()}, \man{setfont(8)}, \man{mapscrn(8)}


\subsection{Locales}

Tato ��st syst�mu se star� o~definice chov�n� prost�ed� v~r�zn�ch jazyc�ch,
a~to definice znak� abecedy (co jsou mal� p�smena, co velk�, p�evody
z~mal�ch na�velk� a~opa�n�), pravidla p�i abecedn�m �azen�, definice z�pisu
numerick�ch a~pen�n�ch �daj�, umo�n�n� komunikace programu ve�v�ce jazyc�ch.

Locales jsou rozd�lena do�n�kolika kategori�:

\begin{itemize}
\item LC\_CTYPE -- kategorie znak�, ovliv�uje rozpozn�v�n� jednotliv�ch znak�
programem (co je mal� p�smeno, co velk�, jak� je mal� p�smeno k~velk�mu apod.)
\item LC\_COLLATE -- pou�ita p�i porovn�v�n� znak�, tj. abecedn�m �azen�
\item LC\_TIME -- pou�ita p�i vstupu a~v�stupu �asov�ch �daj�, definuje
jejich form�t.
\item LC\_NUMERIC -- pou�ita p�i vstupu a~v�stupu numerick�ch �daj� (��sel).
Nap��klad pro zapnut� �esk�ho prost�ed� by se ��seln� �daje m�li vypisovat
n�sledovn�: 1 000 125,00
\item LC\_MONETARY -- definuje v�stup pen�n�ch �daj�, form�t pen�n�ch ��sel,
ozna�en� m�ny, kde m� b�t ozna�en� um�st�no a zda m� b�t odd�leno
mezerou.
\item LC\_MESSAGES -- v~jak�m jazyce bude program komunikovat (vypisovat
zpr�vy).
\end{itemize}


Ka�dou kategorii m��eme nastavit zvlṻ a~d�ky tomu m��eme program nastavit
t�eba tak, aby komunikoval v~anglick�m jazyce, ale texty, kter� budeme ps�t a~upravovat, pova�oval za��esk� a~t�eba i~�adil slova podle �esk�ch pravidel.

Jednotliv� kategorie nastavujeme prom�nn�mi prost�ed�, jejich� jm�na jsou
shodn� s~n�zvy kategori�. Nap�:

\begin{verbatim}
export LC_CTYPE=cs_CZ.ISO-8859-2
\end{verbatim}

Existuj� tak� prom�nn�, kter� ovliv�uj� glob�ln� nastaven�. Jsou dv�:

\begin{itemize}
\item LC\_ALL
\item LANG
\end{itemize}

LC\_ALL je prom�nn� s~nejvy��� prioritou, pokud ji nastav�me, p�ebije v�echna
ostatn� nastaven�. Prom�nn� LANG m� zase nejmen�� prioritu. Pokud nen�
nastavena prom�nn� LC\_ALL nebo prom�nn� p��slu�n� kategorie, pou�ije se pro
tuto kategorii hodnota z~LANG.

Defini�n� soubory pro locales se obvykle nach�z� 
v~{\tt /usr/share/locale}, kde je pro ka�d� jazyk vytvo�en adres��, ve�kter�m
pak jsou defini�n� soubory. Tyto soubory jsou v~bin�rn�m tvaru. Zdrojov�
soubory locales pak jsou v~adres��i {\tt /usr/share/i18n}.

\subsection{Jak prom�nn� nastavit}

Hodnoty prom�nn�ch LC\_* a~LANG by se m�ly ��dit podle pravidla:

\begin{quote}
zkratkajazyka[\_ZKRATKAZEM�[.k�dov�n�]]
\end{quote}

\noindent
p�i�em� pro �esk� jazyk je zkratka \uv{cs} a~zkratka �esk� republiky je
\uv{CZ}. Pro slovensk� jazyk je zkratka \uv{sk} a~pro Slovenskou republiku
\uv{SK}. Prom�nn� tedy budeme nastavovat na�\uv{cs\_CZ} (\uv{sk\_SK}) p��padn�
\uv{cs\_CZ.ISO-8859-2} (\uv{sk\_SK.ISO-8859-2}). Zkratky jazyka definuje norma 
ISO~639 a~zkratky zem� definuje norma ISO~3166.

V~souboru {\tt /usr/share/locale/locale.alias} najdeme aliasy,
kter�ch lze tak�
pro nastaven� prom�nn�ch pou��t. Pro �e�tinu tam najdeme \uv{czech},
pro sloven�tinu \uv{slovak}.

Tyto prom�nn� nastavujeme obvykle bu� pro v�echny u�ivatele
v~{\tt /etc/profile} ��dkem:

\begin{verbatim}
export LC_ALL=cs_CZ.ISO-8859-2
\end{verbatim}
\noindent nebo pro jedin�ho u�ivatele stejn�m ��dkem v~{\tt .profile} nebo 
{\tt .bash\_profile} v~domovsk�m adres��i u�ivatele.

Nastaven� jednotliv�ch kategori� lze jednodu�e zjistit pomoc� p��kazu
\cmd{locale}.

\links \man{locale(7)}, \man{locale(1)}, \man{locale(5)}, Lokalizace \citeurl{Jev��ko 98}{http://www.linux.cz/seminare/jevicko1998/Lokalizace/lokalizace.ps}

\subsection{X~Window System}

�esk� prost�ed� v~syst�mu X~Window je trochu v�ce problematick� z�le�itost.

Aby aplikace mohla p�ij�mat �esk� znaky, je t�eba, aby knihovna jazyka C
um�la tyto znaky rozpozn�vat. K~tomu mus� b�t korektn� nastavena kategorie
LC\_CTYPE na�\uv{cs\_CZ} p��padn� \uv{cs\_CZ.ISO-8859-2}. 

V~p��pad�, �e spou�t�me X server pomoc� \cmd{startx} m��e b�t nastaven�
provedeno v~{\tt /etc/profile} nebo {\tt ~/.[bash\_]profile}. 
V~p��pad�, �e X server je spou�t�n z~xdm, je t�eba nastaven� prov�st bu�
v~{\tt .xsession} (Debian) nebo {\tt .Xclients} (Red Hat) p�ed spu�t�n�m
spr�vce oken (pro jednoho u�ivatele),
nebo na�za��tku {\tt /etc/X11/Xsession} (Debian) nebo {\tt /etc/X11/xinit/Xclients} (Red Hat) pro v�echny u�ivatele.

D�le program mus� podporovat p�ij�m�n� �esk�ch znak�, a~to tzv. Input metody,
a~je�t� mus� korektn� na�za��tku programu inicializovat internacionalizaci
jak Xlib, tak libc, tak i p��pravk�, kter� pou��v�. Mnoho program� tak ne�in�,
a~tak je t�k� je p�inutit k~�esk�mu (slovensk�mu) psan�.


Kl�vesnici m��eme nastavit dv�ma zp�soby: p�es \cmd{Xmodmap} nebo \cmd{xkb}.
V~distribuc�ch se obvykle pou��v� xkb �e�en�, kter� je z�visl� na�X serveru.
Xmodmap �e�en� nen� na�X serveru z�visl�.
Nastaven� mapy xkb kl�vesnice se prov�d�
v~{\tt /etc/X11/XF86Config} v~sekci Keyboard, kl��ov� slova Xkb*.
To, jak� jm�na kl�vesnic pro XkbKeymap m��ete pou��t, zjist�te 
v~{\tt /usr/lib/X11/xkb/keymap.dir}.

Xmodmap �e�en� najdete na�webov� str�nce Zde�ka Kabel��e \citeurl{Xmodmap �e�en�}{http://www.fi.muni.cz/~kabi/linux/linux.html},
kde tak� najdete knihovnu \pkg{libi18n}, kterou lze pou��t pro
vnucen� �esk�ch znak� do�aplikac�, kter� se nechovaj� internacion�ln�.

Mezi �eskou a~anglickou kl�vesnic� se p�ep�n� pomoc� kl�vesy 
\textit{Scroll Lock}.


\subsection{Tisk}

Pokud p��ete nov� dokument, je nejl�pe ps�t ho v~(La)\TeX{}u,
jeliko� zde je podpora �esk�ho tisku zat�m vy�e�ena nejl�pe.
Jako textov� WYSIWYG editory pro syst�m X~Window lze tak� pou��t
Applixware \citeurl{Applixware}{http://www.\=nime.cz/suse\_applix\_cz.html}, Star
Office \citeurl{Office}{http://www.intersoft.cz/\=li\=nux/\=soffice} nebo
AbiWord \citeurl{AbiWord}{http://www.fi.muni.cz/~xmiksa/linux/abi}. Pro \LaTeX{} existuje 
WYSIWYG nadstavba LyX \citeurl{LyX}{http://www.lyx.org}.

Pro p�evod �esk�ch ASCII text� do�PostScriptu pro tisk, lze pou��t bal�k
\pkg{a2ps}.
Tisk ze syst�mu X~Window zat�m nen� uspokojiv� �e�en. V�t�inou je vygenerovan�
PostScript k�dov�n v~ISO-8859-2, ale PostScript pou��v� ISO-8859-1 fonty.
N�kdy je na�PostScript mo�no pou��t bal�k 
\pkg{ogonkify} \citeurl{ogonkify}{http://www.agh.edu.pl/ogonki},
kter� m��e probl�m vy�e�it, nap��klad tisk z~Netscape.

Pro tisk dokument� z~PostScriptu na�tisk�rnu se pou��v� bal�k
\pkg{Ghostscript} \citeurl{Ghostscript}{http://www.ghostscript.com}. 
Tento bal�k ve�verzi 6.0 u� kone�n� obsahuje Type1 fonty, kter�
maj� ISO-8859-2 znaky, co� by mohlo znamenat kone�n� bl�sk�n�
na�lep�� �asy. Dal�� Type1 fonty (postscriptov�) jsou k~dispozici na
\url{ftp://ftp.penguin.cz/pub/cestina/fonty-cz}, 
\url{http://www.intersoft.cz/linux/fonts}.

N�kdy je t�eba m�t nastaveno pro korektn� zobrazov�n� Type1 font� ve�WYSIWYG 
editorech  k�dov�n� fontu v~souboru {\tt fonts.dir}, kter� 
je ve�stejn�m adres��i jako Type1 fonty, na
\begin{verbatim}
*-adobe-fontspecific
\end{verbatim}

N�kdy tak� pom��e nastaven� aliasu v~souboru {\tt fonts.alias} na
\begin{verbatim}
*-iso8859-2 *-adobe-fontspecific
\end{verbatim}

Pozn�mka: za�\uv{*} dopln�te konkr�tn� n�zev fontu z~{\tt fonts.dir}
 bez k�dov�n�. 

\subsection{Nastaven� v~distribuc�ch}

\subsubsection{Red Hat}

Pokud ve�verzi 6.2cz \citeurl{Red Hat 6.2}{ftp://ftp.linux.cz/pub/linux/redhat-cz/6.2/i386}
zatrhnete bal�k \pkg{czech-adap\-tation}, jsou v�echna pot�ebn� nastaven�
ud�l�na za�V�s. N�sleduje popis, kde je co nastaveno:

V~{\tt /etc/sysconfig/i18n} je definov�n font a~nastaven� prom�nn�ch LC\_*
a~LANG. V~{\tt /etc/inputrc} je nastaveno povolen� 8bit znak� na�termin�lu
pro shell \textbf{bash}.
Implicitn� kl�vesov� mapa je zad�na v~souboru {\tt /etc/sysconfig/keyboard}.
Konzolov� fonty, kl�vesov� mapy apod. najdete v~adres��i {\tt /usr/lib/kbd}.

V~konfigura�n�m souboru {\tt /etc/X11/xinit/Xkbmap} nebo {\tt /etc/X11/XF86Config}
definujeme kl�vesov� mapy pro syst�m X~Window.
Cestu k~font�m definujeme bu�
v~{\tt /etc/X11/fs/config} v~p��pad� X Font Serveru (implicitn�) nebo
v~{\tt /etc/X11/XF86Config}. Fonty pro X server najdeme v~adres��i
{\tt /usr/lib/X11/fonts}.


\subsubsection{Debian}

Pro Debian 2.1 nainstalujte bal�k \pkg{skcz-slink}
\citeurl{Debian 2.1}{ftp://ftp.debian.cz/debian-czsk/dists/slink/binary-i386}.
Doc�l�te t�m instalace kl�vesnicov�ch map pro syst�m X~Window.

Nejprve je t�eba vym�nit bal�k \pkg{kbd} za�\pkg{console-tools}.
V~{\tt /etc/console-tools/config} nastavit SCREEN\_FONT na�lat2u-16 a~APP\_CHARSET\_MAP na�iso02. Pomoc� \cmd{kbdconfig} nastavit kl�vesnici. 
V~{\tt /etc/inputrc} odkomentovat \uv{convert-meta}. Do�{\tt /etc/profile}
doplnit:

\begin{verbatim}
case `tty` in /dev/tty[0-9]|/dev/tty[0-9][0-9]
        echo -ne '\033%@\017\033(K'
esac
export LANG=czech
export LC_ALL=czech
\end{verbatim}

Po spu�t�n� \cmd{/etc/rc.boot/console-tools} (Debian 2.1) nebo 
\cmd{/etc/init.d/console-screen.sh} (Debian 2.2) 
a~\cmd{/etc/init.d/keymaps-lct.sh start} a~nov�m
p�ihl�en� by v�e m�lo fungovat.
Kl�vesov� mapy pro konzoli najdeme v~adres��i {\tt /usr/share/key\=maps} 
a~konzolov� fonty apod. v~adres���ch {\tt /usr/share/console*}.

Kl�vesov� mapy pro syst�m X~Window nastavujeme v~konfigura�n�m souboru {\tt /etc/X11/XF86Config}
v~sekci Keyboard, nap�. na�\cmd{XkbKeymap   "xfree86(us\_cz\_qwerty)"}.
Hodnoty
m��ete zjistit v~souboru {\tt /usr/lib/\=X11/\=xkb/keymap.dir}. ISO Latin 2
fonty najdete v~bal�c�ch \pkg{xfonts-biznet-iso-8859-2-*} a
\pkg{xfonts-intl-european}. Pro Debian 2.1 bal�k \pkg{xfntil2}.
Cesty k~font�m se nastavuj� v~{\tt /etc/X11/XF86Config} v~sekci Fonts.
Pro Debian 2.2 nen� t�eba cesty nastavovat, pro Debian 2.1 je t�eba
v~{\tt /etc/X11/XF86\=Config} v~sekci Files doplnit na�za��tek 
cesty k~il2 font�m:

\begin{verbatim}
FontPath   "/usr/X11R6/lib/X11/fonts/misc-il2/"
FontPath   "/usr/X11R6/lib/X11/fonts/75dpi-il2/"
FontPath   "/usr/X11R6/lib/X11/fonts/100dpi-il2/"
\end{verbatim}

Je-li X server startov�n p�es xdm (po nastartov�n� po��ta�e nab�hne p�ihla�ovac� okno v~grafick�m
re�imu), mus�me LC\_CTYPE nastavit 
v~{\tt /etc/environment} nebo {\tt /etc/X11/Xsession}.

\subsection{Aplikace}

Aby fungovali n�kter� aplikace, je t�eba jim tro�ku pomoci. U~konzolov�ch je
v�t�inou pot�eba nastavit akceptov�n� 8bit znak�, u~n�kter�ch X aplikac�
jim znaky vnutit pomoc� ne�ist�ch metod (libi18n).
Informace o~\uv{po�e�t�n�} aplikac� najdete v~Czech-HOWTO 
\citeurl{Czech-HOWTO}{http://www.penguin.cz/czech-howto}.

\subsubsection{less}

Aby \cmd{less} zobrazoval �esk� znaky, je t�eba nastavit prom�nnou prost�ed�
LESSCHARSET na�hodnotu latin1. Nap��klad v�{\tt /etc/profile}:
\begin{verbatim}
export LESSCHARSET=latin1
\end{verbatim}

\subsubsection{ls}

Pro korektn� zobrazov�n� n�zv� soubor� s~�esk�mi znaky je t�eba spou�t�t
p��kaz ls s~p�ep�na�em -N. Tedy do�{\tt /etc/profile} um�st�me:
\begin{verbatim}
alias ls='/bin/ls -N'
\end{verbatim}

\subsubsection{P�ipojen� disk� z~Windows}

Pokud p�ipojujeme disky z~�esk�ch Windows, obvykle budeme cht�t vid�t
n�zvy soubor� i~s~�esk�mi p�smenky. P�edpokl�d�m, �e p�ipojovan� odd�l
m�me naps�n v~{\tt /etc/fstab}. Do�polo�ky \em{options} dopln�me:

\begin{verbatim}
iocharset=iso8859-2,codepage=852
\end{verbatim}

\noindent
tedy kompletn� polo�ka m��e vypadat t�eba n�sledovn�:

\begin{verbatim}
/dev/fd0 /mnt/a vfat user,noauto,\
       iocharset=iso8859-2,\
       codepage=852,umask=000,\
       quiet 0 0
\end{verbatim}

\subsubsection{nvi}

Editor nvi zobrazuje m�sto znak� �esk� abecedy jejich hodnotu 
v~hexadecim�ln�m tvaru. Tomuto zamez�me p�id�n�m n�sleduj�c�ch ��dk� do
{\tt /etc/vi.exrc}:
\begin{verbatim}
set print=\
"�������������͵������������ع��������ݾ�"
set print=""
\end{verbatim}

\subsubsection{Gtk}

Setkal jsem se s~p��padem, �e Gtk verze 1.2 mi necht�lo vypisovat zpr�vy,
kter� obsahovaly n�jak� �esk� znak. Pomohlo n�sleduj�c� nastaven� prom�nn�ch
prost�ed�:
\begin{verbatim}
export LC_ALL=cs_CZ
export LANG=cs_CZ
\end{verbatim}

\KC

%\subsection{Odkazy}
%
%\begin{itemize}
%\item \url{http://www.penguin.cz/czech-howto}
%\item \url{http://www.linux.cz/lokalizace}
%\item \url{http://czlinux.freesoft.cz}
%\item \url{http://www.penguin.cz/preklady-cs}
%\item \url{http://www.debian.cz}
%\item \url{http://www.linux.cz/redhat-cz}
%\end{itemize}
%
%% Pro LN nen� t�eba
%%\section*{Pozn�mky}
%\end{document}
%


%\def\CS{$\cal C\kern-.2em\lower.4ex\hbox{$\cal S$}$}
\def\ps{Post\-Script}
\def\LaTeX{L\kern-.2em\raise.5ex\hbox{\maleA A}\kern-.05em\TeX}
\font\maleA=cmbx10 at7pt

\section{�vod do�\TeX{}u}
\label{uvodtex}

\autor{Petr Ol��k}

P�edn�ka je zam��ena na za��naj�c� u�ivatele Linuxu, kte�� pr�v�
objevili, �e v~Unixov�ch syst�mech je obvykl� form�tovat dokumenty
prost�ednictv�m \TeX{}u, ale je�t� nev�d�, co to p�esn� je. Budou
nast�n�ny z�kladn� principy \TeX{}u, vysv�tlena terminologie a~zm�n�ny
odkazy na�dal�� dokumenty. Za�p��zniv�ch okolnost� (konstelace hv�zd a~funk�nost techniky) 
m��e b�t p�edveden \TeX{} \uv{�iv�} p�i �prav� 
jednoduch�ho dokumentu. 

\subsection{O~programu}

\TeX{} je program na�p��pravu elektronick� sazby. N�zev \TeX{} je
odvozen od po��te�n�ch p�smen slova \uv{technologie}, co� v~�e�tin�
pr� znamen� technologii i~um�n�. Proto se n�zev �te �ecky \uv{tech}
($\tau\varepsilon\chi$).

Program byl naps�n profesorem Stanfordovy univerzity D.~E. Knuthem
koncem sedmdes�t�ch let. Autor publikoval algoritmy programu k~voln�mu
pou�it� ve�speci�ln�m jazyce WEB spole�n� s~n�stroji, kter� konvertuj�
z�pis algoritm� do�standardn�ho Pascalu. To umo�nilo program
implementovat na�libovoln�m opera�n�m syst�mu, na�kter�m b�el
p�eklada� Pascalu.

Nez�vislost programu na�v�po�etn�m prost�ed� (architektura po��ta�e,
opera�n� syst�m, v�stupn� za��zen�) je jeho velkou p�ednost�. Mezi
dal�� p�ednosti pat��:

\begin{itemize}
\item  existence dokonal� dokumentace 
\item  siln� jazyk intern�ho interpretu 
\item  velmi dobr� n�vrh mnoha intern�ch algoritm� pro zpracov�n� sazby
\item  mo�nost bezplatn�ho pou�it� programu i~jeho ��st� t�eba ke�
  komer�n�m ��el�m 
\item  existence pevn�ho bodu p�i p��prav� dokument�.
\end{itemize}

K~posledn�mu bodu: posledn� verze \TeX{}u~z~roku 1989 je autorem
fixov�na a~nebude do�budoucna d�le vyv�jena. Dokument, kter� jste od
tohoto data p�ipravili nebo p�iprav�te, bude \TeX{}em zpracovateln� se
zcela stejn�m v�sledkem t�eba i~za�sto let.

\subsection{Kde za��t}

Dobr�m startovn�m bodem p�i p�tr�n� po rozs�hl�ch informac�ch 
k~programu m��e b�t webov� str�nka \CS{}TUGu
\citeurl{CSTUG}{http://www.cstug.cz}. \CS{}TUG je (podobn� jako CZLUG) sdru�en�
u�ivatel� programu, kte�� sv�mi �lensk�mi p��sp�vky podporuj� rozvoj
informovanosti o~programu a~p��padn� v�voj souvisej�c�ho software. 
Dal��m vhodn�m startovn�m bodem p�i pronik�n� do�mo�nost� programu je
dokument \uv{Prvn� setk�n� s~\TeX{}em}, kter� lze naj�t nap��klad na
\citeurl{Prvn� setk�n�}{ftp://math.feld.cvut.cz/pub/cstex/doc/prvni.tar.gz}.

\subsection{R�zn� implementace}

Na�implementac�ch programu ze zdrojov�ch text� v~jazyce WEB pro jednotliv�
opera�n� syst�my u� nepracuje s�m autor, ale mnoho dal��ch
program�tor� po cel�m sv�t�. Mimo voln� ���en�ch implementac� se
m��eme setkat t� s~komer�n�mi implementacemi, proto�e licence 
k~programu je natolik voln�, �e to umo��uje. Mezi nejzn�m�j��
implementace pat�� web2c, kter� m� licenci GPL a~jej�m autorem je Karl
Berry. Jedn� se o~implementaci pou�itelnou pro libovoln� syst�m, pro
kter� existuje rozumn� p�eklada� jazyka C. Mezi p��m� n�sledn�ky t�to
implementace dnes pat�� teTeX (pro Unixy) a~fpTeX (pro MS Windows).
Krom� implementace programu \TeX{} samotn�ho a~dal��ch spolupracuj�c�ch
program� pro danou po��ta�ovou platformu je pot�eba zabalit stovky
maker, font� a~dal��ho software a~p�ipravit v�e ke�snadn� instalaci.
P��kladem takov� distribuce m��e b�t CD�ko \TeX{}live, kter� p�ipravuje
ka�doro�n� TUG (sdru�en� u�ivatel� pracuj�c� v~USA). 

\subsection{D�vkov� zp�sob zpracov�n�}

\TeX{} zpracov�v� dokumenty d�vkov�m zp�sobem. Je pot�eba p�ipravit do
souboru vstupn� text dokumentu spole�n� se zna�kami, kter� vyzna�uj�
(nejl�pe) logickou strukturu dokumentu nebo (h��e) p��mo vyzna�uj�
n�jak� po�adavek na�v�sledn� vzhled tisku. Krom� toho se \TeX{}u~p�edlo�� k~na�ten� sada maker, kter� p�ev�d�j� logick� zna�ky
v~dokumentu na�p��kazy ur�uj�c� kone�n� vzhled tiskoviny. Tato makra se
daj� dodate�n� modifikovat a~t�m upravovat v�stup podle konkr�tn�ho
n�vrhu typografa. Pokud je soubor s~textem dokumentu dob�e
strukturov�n logick�mi zna�kami, nemus� saze� p�i
z�v�re�n� �prav� do�tohoto souboru v�bec zasahovat. Sta�� mu jen
modifikovat \TeX{}ov� makra, kter� jsou rovn� zaps�na v~textov�
podob� v�t�inou v~pomocn�ch souborech.

V�stupem z~\TeX{}u~je bin�rn� soubor s~p��ponou {\tt dvi}, kter�
obsahuje p�esn� a~definitivn� popis rozm�st�n� znak� na�v�ech stran�ch
dokumentu. Datov� form�t je samoz�ejm� nez�visl� na�platform� a~na
v�stupn�m za��zen�. Jsou tam uvedeny odkazy na�fonty, p�i�em�
o~realizaci kreseb jednotliv�ch znak� se postaraj� a� tzv.  
{\tt dvi}-ovlada�e. Pr�v� tyto programy musej� m�t p��stup k~font�m a~vytv��ej� v�stup z�visl� na�pou�it�m v�stupn�m za��zen�. Nap��klad
program {\tt dvips} p�ev�d� {\tt dvi} do�\ps{}u~a~p�i t�to �innosti
zav�d� do�v�stupu pou�it� fonty, nap��klad ve�form�tu Type1.  
Prohl��e� \TeX{}ov�ho v�stupu, program {\tt xdvi}, je vlastn� tak� 
{\tt dvi}-ovlada�, kter� realizuje vzhled dokumentu v~ok�nku 
syst�mu X Window. Pokud {\tt dvi} soubor odkazuje na
postscriptov� fonty, ovlada� si na�pozad� po��d� Ghostscript o~jejich 
vyrastrov�n�.

\subsection{Teoretick� d�lba pr�ce}

Jak bylo �e�eno, \TeX{} na��t� p�i zpracov�n� dokumentu makra, kter�
definuj� chov�n� \TeX{}u~v~m�st� pou�it�ch logick�ch zna�ek v~textu a~ur�uj� t�m kone�n� vzhled dokumentu. Makra tedy ovliv�uj� zpracov�n�
dokumentu ve�dvou rovin�ch. Jednak je jimi ur�eno, jak maj� vypadat
logick� zna�ky v~textu a~jednak definuj� typografii dokumentu. To
umo��uje ur�itou d�lbu pr�ce u�ivatel� \TeX{}u.  Odborn�k spolupracuje
s~typografem a~navrhuje makra \TeX{}u. Na�druh� stran� autor dokumentu
si od odborn�ka vyzvedne seznam n�kolika m�lo zna�ek, kter�mi vyzna��
logickou strukturu sv�ho dokumentu. Text zapisuje v~oby�ejn�m
editoru bez form�tovac�ch vymo�enost�. Zaj�m� jej jen obsah
dokumentu a~starost o~formu sv��� odborn�kovi.

Teoreticky by m�l odborn�k nejprve navrhnout logick� �len�n� a~z~toho
vypl�vaj�c� zna�kov�n� dokumentu a~pak nech� autora dokument napsat
(nebo p�sa�ku dokument p�epsat z~rukopisu). D�le p�ed zpracov�n�m
\TeX{}em mus� odborn�k rozhodnout, jakou zvol� typografii dokumentu a~podle t�chto po�adavk� nap��e pro \TeX{} makra navazuj�c�
na�pou�it� logick� zna�ky. Pak teprve dokument zpracuje \TeX{}em,
p�i�em� v�sledn� vzhled, kter� si prom�tne nap��klad prost�ednictv�m 
programu {\tt xdvi} do�vedlej��ho ok�nka, m��e dodate�n� upravovat 
v~textov�m editoru modifikac� sv�ch maker.

Takto \uv{teoreticky} se to ale dost �asto ned�l�. Existuj� hotov�
makra pro \TeX{}, kter� na�jedn� stran� deklaruj� zp�sob zna�kov�n�
dokumentu a~na�druh� stran� definuj� v�choz� vzhled v�stupu, kter� je
mo�no v�ce �i m�n� komfortn� d�le modifikovat �pravou hodnot n�kter�ch
parametr� maker nebo vnit�n�ch registr� \TeX{}u. Snahou je, aby autor
mohl sv�j dokument sepsat pokud mo�no s�m bez pomoci odborn�ka a~bez hlub��
znalosti pom�rn� slo�it�ho makrojazyka \TeX{}u. Mezi nejjednodu���
sadu maker pat�� plain, d�lo samotn�ho autora \TeX{}u. Tato sada maker
nezavazuje u�ivatele ani odborn�ka ke�konkr�tn�mu zna�kov�n� dokumentu,
ale poskytuje v�born� startovn� pole pro vytv��en� vlastn�ch maker,
kter� se o~z�kladn� makra z~plainu mohou op�rat. 

Mezi hodn� pou��vanou v�choz� sadu maker pat�� \LaTeX{}, d�lo Leslie
Lamporta, kter� dnes d�le zvelebuj� lid� z~tzv.~\LaTeX{} teamu
\citeurl{LaTeX}{http://www.latex-project.org}. Toto makro d�v� autorovi technick�
literatury do�rukou hotov� n�vrh logick�ho zna�kov�n� dokumentu a~d�le
p�edp�ipraven� �ablony pro v�sledn� vzhled -- tzv. styly. ��k�me, �e
p��eme v~\LaTeX{}u, pokud jsme p�ijali zp�sob zna�kov�n� dokumentu
popsan� v~Lamportov� manu�lu \uv{\LaTeX -- A~Document Preparation
System}. Naopak, ��k�me �e p��eme v~plainu, pokud jsme se rozhodli
deklarovat vlastn� zna�kov�n� a~p�ipravit pro ka�d� dokument vlastn�
makra na�m�ru op�raj�c� se pouze o~z�kladn� makra plainu.

\TeX{} je schopen na�ten� makra ulo�it do�bin�rn�ch soubor�,
tzv. form�t�, pro dal�� pou�it�. P�i zpracov�n� dokumentu pak \TeX{}
u� nena��t� textovou verzi maker znova, ale velmi rychle si obnov� sv�
znalosti z~t�chto bin�rn�ch form�t�. V~\TeX{}ov�ch instalac�ch najdeme
v�t�inou dva nej�ast�ji pou��van� form�ty: plain a~\LaTeX. F�zi
na��t�n� textov� verze t�chto maker a~ukl�d�n� do�bin�rn� podoby
naz�v�me inicializac� form�tu. Pak u� sta�� jen form�t opakovan�
pou��vat na�r�zn� dokumenty. I~p�i takov�m pou�it� form�tu lze \TeX{}u~dodate�n� nab�dnout dal�� makra, kter� p�vodn� makra z~form�tu
p�edefinuj� nebo definuj� nov� jen pro dan� konkr�tn� dokument.

\subsection{�e�tina v~\TeX{}u}

�e�tina a~sloven�tina pro \TeX{} je k~dispozici v~bal�ku
\CS\TeX. Bal�k zahrnuje dopl�uj�c� makra pro plain (tzv. csplain) a~pro
\LaTeX{} (tzv. cslatex). D�le jsou zde vzory d�len� slov pro �esk� a~slovensk� jazyk. Je zde tak� sada v�choz�ch textov�ch font�,
tzv. \CS{}fonty. Ty obsahuj� �plnou �eskou abecedu a~vznikly
modifikac� defaultn� rodiny font� pro \TeX{} Computer Modern.  Krom�
t�chto font� jsou zde n�stroje umo��uj�c� p��mo pou��t z�kladn�
sadu 35 font� obsa�en�ch v~ka�d�m postscriptov�m RIPu v�etn� �esk� a~slovensk� abecedy. 
\CS\TeX{} najdete na�\citeurl{CSTeX}{http://math.feld.cvut.cz/olsak/cstex}.

Krom� bal��ku \CS\TeX{} se sna�� �e�tinu �e�it multijazykov� modul
\TeX{}ov�ch maker pro \LaTeX{} zvan� Babel. Dnes jej najdete skoro
v~ka�d� distribuci \TeX{}u. Bohu�el, tento modul nen� kompatibiln�
s~cslatexem, tak�e u�ivatel� \LaTeX{}u~musej� b�t opatrn� a~musej� si
vybrat, jak�m zp�sobem cht�j� ve�sv�ch dokumentech �e�tinu pou��vat.

\subsection{U�ivatelsk� rozhran�}

Za��te�n�ci se �asto ptaj� na�u�ivatelsk� komfort p�i pou�it�
\TeX{}u. Maj� rovn� tendenci srovn�vat \TeX{} s~jin�mi programy na
p��pravu elektronick� sazby jen z~pohledu u�ivatelsk�ho rozhran�.
Zapom�naj� ale na�to, �e u�ivatelsk� rozhran� nen� vlastnost� \TeX{}u~samotn�ho, ale je d�no n�kolika na�\TeX{}u~nez�visl�mi faktory:

\begin{itemize}
\item  u�ivatelsk� komfort pou�it�ho textov�ho editoru
\item  grafick� prost�ed� (to z�vis� na�pou�it�m opera�n�m syst�mu)
\item  pou�it� sada zna�ek v~dokumentu (z�vis� na�zvolen�m makru nebo odborn�kovi)
\item  mo�nost vyhledat, jak� se m� pou��t logick� zna�ka 
  (implementace n�pov�dy)
\end{itemize}

Ve�snaze p�ibl��it u�ivatel�m zvykl�m na�interaktivn� zpracov�n� textu
(chci kus textu kurz�vou a~chci hned te� vid�t, jak ta kurz�va bude
vypadat, jsem ochotem kv�li tomu bloudit a~klikat my��, nejsem ochoten
si zapamatovat, �e sta�� napsat \uv{{\tt\char`\\it}}) vznikaj�
programy, kter� se z~u�ivatelsk�ho hlediska podobaj� Wordu, ale p�i
povelu k~ulo�en� dokumentu se vytvo�� textov� soubor standardn�
zna�kovan� podle \LaTeX{}u. P��kladem takov�ho projektu je program
LyX \citeurl{LyX}{http://www.lyx.org/}.

\subsection{O~jednom m�tu zvan�m WYSIWYG}

�asto lze sly�et nespr�vn� n�zor, �e \TeX{} nen� WYSIWYG. Doslovn�
p�eklad zkratky \uv{co vid�� to dostane�} n�s ale oprav�uje tento
n�zor vyvr�tit. Za�pou�it� {\tt dvi}-prohl�\-�e�e, kter� je samoz�ejmou
sou��st� ka�d� \TeX{}ov� distribuce, m��eme na�obrazovce skute�n�
vid�t p�esn� to, co dostaneme p�i p��padn�m tisku na�pap�r. Dokonce
m��eme tento vzhled \uv{za chodu} m�nit tak, �e upravujeme \TeX{}ov� 
makra ve�vedlej��m ok�nku textov�ho editoru a~na�pozad� spou�t�me
opakovan� \TeX.

Auto�i my�lenky, �e \TeX{} nen� WYSIWYG, m�li z�ejm� na�mysli, �e
\TeX{} neumo��uje interaktivn� zasahovat do�vzhledu dokumentu v~tom
ok�nku, kde je v�sledn� vzhled zobrazen. Skute�n�, dloub�n�m my��
do�ok�nka s~programem {\tt xdvi} nem��eme zp�tn� ovlivnit obsah
dokumentu a~jeho maker, tedy \TeX{}ov� vstupy. Proto se hod� sp��e
mluvit o~d�vkov�m zpracov�n� kontra interaktivn�m a~zkratku WYSIWYG do
toho rad�ji netahat.

\subsection{N�sledn�ci \TeX{}u}

Pot�, co Knuth uzav�el projekt \TeX{} a~nedovol� nikomu program bez
zm�ny n�zvu m�nit, vznikly n�kter� dal�� projekty, kter� navazuj� na
algoritmy z~\TeX{}u~a~n�jak�m zp�sobem jej roz�i�uj�. Mezi
nejzn�m�j�� a~z�ejm� nejpou��van�j�� roz���en� pat�� pdf\TeX, kter�
umo�n� vygenerovat m�sto {\tt dvi} p��mo form�t PDF. Podrobn�ji si
o~pdf\TeX{}u~m��eme p�e��st na webov� str�nce pdf\TeX{}u
\citeurl{pdfTeX}{http://www.cstug.cz/pdftex/index.html}. 

M��eme se tak� setkat
s~projektem $\Omega$\TeX{}u~(implementuje vnit�n� 16bitov� k�dov�n�).
Na�zcela nov�m n�sledn�ku \TeX{}u~pracuje skupina pod zkratkou NTS
(New Typesetting System). V�stupem jej� �innosti je zat�m m�rn� roz���en�
\TeX{} nazvan� e-\TeX{} (roz���en� na��rovni jazyka WEB). Tak� vytv��ej�
kompletn� p�epis \TeX{}u~do�objektov� orientovan�ho jazyka Java.\KC


\section{Gimp -- ilustrovan� pr�vodce}
\label{gimp}

\autor{Dan Ohnesorg, 4. listopadu 2000}


\ObrLogo{gimp_cover}
Jakub Steiner n�m ve�spolupr�ci s~nakladatelstv�m Neokortex p�ipravil
p��jemn� p�ekvapen� v~podob� skoro manu�lu k~programu GIMP. Kniha je
zaj�mav� t�m, �e popisuje verzi, kter� zat�m nevy�la, ale je v~posledn�
f�zi v�voje. To je dal�� d�kaz v�hod otev�en�ho v�voje, proto�e v�ichni
z��astn�n� ji� p�edem v�d� p�esn�, jak bude produkt vypadat a~jak se bude
ovl�dat.

Kniha se hodn� podob� manu�lu, proto�e \uv{jde} p�i popisu po jednotliv�ch
polo�k�ch menu. Na�druhou stranu obsahuje �e�en� p��klady a~poskytuje
informace o~zpracov�n� obr�zk� na�po��ta�i obecn�, tedy bez vazby na�GIMP
jako takov�.

V~p��loh�ch je pops�na i~konfigurace tabletu a~pou�it� ��dkov�ch
konverzn�ch utilit, kter� je mo�n� pod Linuxem pou��vat spolu s~Gimpem.

Na�cel� knize je vid�t, �e si na�n� dal autor velmi z�le�et a~investoval do
jej� p��pravy obrovsk� kus pr�ce. Nepo��tal jsem ilustrace, ale bude jich
okolo 200. A~nejsou to ��dn� bezmy�lenkovit� ud�lan� sn�mky obrazovky,
spousta z~nich je vy�ezan� a~kombinovan� z~n�kolika segment�. Obvykle je
obr�zek minim�ln� p�len, p�i�em� v~jedn� ��sti obsahuje p�vodn� stav a~v~druh� stav po �prav�ch popisovanou funkc�.
 
Co knize vytknout? Moc toho nen�. Sem tam se vloudil p�eklep, t�eba barevn�
model red-green-blues mne pobavil. N�kdy je probl�m se zlomem str�nek, co�
je vzhledem k~tomu, �e kniha je s�zena v~\TeX{}u~p�ekvapiv�. Z�sadn�
probl�m je v~obr�zc�ch, tato kniha vol� po barevn�ch ilustrac�ch. Smutn�
je, �e by si ji pak m�lokdo mohl dovolit, ale speci�ln� v~kapitole o~funkci
jednotliv�ch filtr� jsou miniatury n�hled� tak �patn� vyrastrovan�, �e
n�kdy nen� v�bec z�ejm� co vlastn� na�obr�zku je. A~vytisknout standardn�
paletu barev pro webovsk� prohl��e�e ve�stupn�ch �edi je v�ce ne� zbyte�n�.

Podot�k�m, �e nejsem zrovna grafik, tak�e pokud autor n�kde ujel po odborn�
str�nce tak to nemohu posoudit.

P�esto bych tuto knihu rozhodn� doporu�il ka�d�mu, kdo uva�uje o~p�echodu
na�Gimp z~n�jak�ho jin�ho editoru. Krom� toho, �e u�ivatel� Photoshopu zde
naleznou popis rozd�l� a~mapov�n� funkc� Photoshopu na�ty v~Gimpu, obsahuje
Gimp spoustu mo�nost�, kter� nejsou pouh�m proch�zen�m menu z�ejm� a~t�eba
na�modifikace chov�n� n�stroj� jejich pou�it�m s~dal��mi kl�vesami nen�
mo�n� intuitivn� p�ij�t.

\emph{GIMP -- ilustrovan� pr�vodce, vydalo nakladatelstv� Neokortex
s. r. o. v~roce 2000, vyd�n� prvn�, cena: 299,-\,K�}\KC

\section{LinuxTag 2000}
\label{LinuxTag}

\autor{Dan Ohnesorg, 30. �ervence 2000}

\subsection{�vodem}

29.~6. a� 2.~7. 2000 se ve�Stuttgartu konal LinuxTag, v~po�ad� ji�
p�t�. Sv�m zp�sobem byl ale prvn�. Byl toti� v�razn� nejv�t��, ale hlavn�
tentokr�t se ji� jednalo o~akci, o~kter� psali ve�v�ech novin�ch. V~den
zah�jen� byla zpr�va o~otev�en� v�stavy ve�ve�ern�ch televizn�ch zpr�v�ch
uvedena hned jako druh�. LinuxTag otev�ral ministr hospod��stv� spolkov�
vl�dy, kter� nad n�m p�evzal patron�t. V~diskusn�ch f�rech vystupovali
i~st�tn� ��edn�ci a~komisa�i Evropsk� unie.

Mo�n� bych m�l ale ��ct, co to vlastn� LinuxTag je. Jedn� se o~v�stavu
doprov�zenou p�edn�kami. Asi by se to dalo p�irovnat k~veletrhu, ale m� to
sv� specifika. P�edev��m p�edn�kov� ��st je garantov�na n�jakou linuxovou
organizac�, tak�e neobsahuje (v�t�inou) reklamn� balast, ale jde do
hloubky. V�stavn� ��st je klasick�, sest�v� ze spousty st�nk�, kter� jsou
pronajaty komer�n�m firm�m nebo zdarma zap�j�eny nekomer�n�m projekt�m.

\subsection{Co tam bylo k~vid�n�} 

LinuxTag trval �ty�i dny. Prvn� den byl ur�en pro businessmany a~byl
zam��en sp��e popul�rn�. Vstupn� na�tento den �inilo 150\,DM, nebo byla
nutn� pozv�nka z��astn�n�ho vystavovatele. (Vstupn� v~ostatn� dny bylo
zdarma.) Na�za��tku vystoupil spolkov� ministr pro hospod��stv� a~technologick� rozvoj. Pot� n�sledovaly ve~t�ech s�lech paraleln� p�edn�ky a~samoz�ejm� prohl�dka v�stavy. Z~p�edn�ek vyb�r�m jen nam�tkou: Linux jako
platforma pro nasazen� v~kritick�ch obchodn�ch operac�ch (p�ednesl
pracovn�k firmy Siemens), Samba a~KDE (L. Knetschke), Open Source aplikace
jako platforma pro elektronick� obchodov�n� (Digital Consulting), GIMP
v~profesion�ln�m prost�ed�, Linux jako platforma pro vysokorychlostn�
v�po�etn� syst�my (W. Sawyer, Beowulf Project) a~dal��.

Dal�� dny ji� byly ur�eny �irok� ve�ejnosti a~vstup byl voln�. Na�akci se
p�ijelo pod�vat spousta �koln�ch v�prav, ale i~\uv{usedle} vyhl��ej�c�ch
pades�tn�k�. Ka�d� den byla spousta p�edn�ek, p�edn�elo se paraleln� ve�4
s�lech (kapacity 2500, 1000 a~2 x 200 lid�). Krom� toho ve�t�ech dal��ch
m�stnostech prob�haly uk�zkov� instalace, diskuse a~mini p�edn�ky
o~specifick�ch probl�mech. P�edn�ky byly organizov�ny tak, �e minim�ln�
v~jednom s�le byla p�edn�ka v~angli�tin�.  P�edn�et p�ijelo i~n�kolik
\uv{slavn�ch} osobnost�. P�edev��m Richard Stallman, kter� naplnil s�l pro
2500 lid� tak, �e krom� 2500 m�st k~sezen� st�l neur�iteln� po�et lid�
v~uli�k�ch. Potom Alan Cox v~�erven�m klobouku a~dal�� lid� z~KDE, XFree a~dokonce z~projektu FreeBSD. FreeBSD m�lo dokonce vlastn� p�edn�ku a~st�nek.

Popsat v�echno co se na�p�edn�k�ch a~st�nc�ch d�lo je nemo�n�. Nicm�n�
jedna v�c byla vid�t na�ka�d�m kroku. Komer�n� a~st�tn� organizace
v~N�mecku berou Linux v�n�. Nap��klad ozn�men�, �e elektronick� podpis
bude realizov�n s~pou�it�m GPG je pro na�ince doslova �okuj�c�, ale
i~pot�iteln�, proto�e m�me nad�ji, �e na�e st�tn� spr�va okop�ruje
n�meck�, a~t�m mo�n� i~evropskounijn� �e�en�. Bylo ozn�meno vyps�n� grantu
ve�v��i 300\,000\,DM pro autory GPG, kter� jim m� umo�nit dal�� v�voj a~�pravy pot�ebn� pro vyd�v�n� kl��� celost�tn� certifika�n�
autoritou. Vystoupili �lenov� komis� Evropsk� unie, kte�� standardizuj�
v�m�nu dokument� v~r�mci Evropsk� unie a~ozn�mili, �e p�ipravuj� z�kaz
p�ed�v�n� dokument� ve�form�tech, kter� nejsou otev�en�, a~kter� mohou
obsahovat spustiteln� k�d, kter� m��e po�kodit syst�m p��jemce. ��edn�k
ministerstva hospod��stv� promluvil o~�kod�ch, kter� zp�sobilo
nekontrolovateln� ��d�n� viru ILoveYou a~vyzval k~v�t�� rozmanitosti
syst�m� pou��van�ch ve�st�tn� spr�v� tak, aby nemohla b�t jej� �innost
paralizov�na selh�n�m jednoho textov�ho editoru. Siemens, IBM, HP, Compaq a~dal�� se p�edh�n�li v~okat� podpo�e Linuxu a~nab�zeli sestavy s~t�mto
OS.

Vedle t�chto akc� prob�hala burza pracovn�ch m�st. N�mecko trp� velik�m
nedostatkem kvalifikovan�ch linuxov�ch odborn�k�. Linux do׹kol zat�m
prakticky nepronik�, mimo jin� proto, �e Microsoft v�dom si v�hodnosti
takov� investice vybavuje v~n�meck�ch �kol�ch zdarma u�ebny HW pod
podm�nkou, �e na�n�m nebudou provozovat ��dn� jin� software, ne� kter�m jim
tam MS nainstaluje. I~v~tak bohat� zemi je pro �kolu t�k� ��ct: \uv{no
sice tady m�me 60 po��ta�� s~PIII, ale pot�ebujeme od st�tu nov� na
Linux}. Na�druhou strany maj� v�hodu v~tom, �e n�meck� trh je velik� a~koup�schopn�, tak�e maj� k~dispozici spoustu literatury v~n�m�in� a~p�i
seznamov�n� se s~Linuxem odpad� jazykov� bari�ra. Na�st�nc�ch jsem vid�l
spoustu knih o~v�em mo�n�m, ale cena okolo 250\,DM na�ince p�esv�d��
o~nepot�ebnosti takov� literatury. Krom� toho spousta �asopis� zvu�n�ch
jmen vych�z� v~n�meck� variant� s~obsahem p�elo�en�m z~anglick�ho.
 
\subsection{Co bude p���t�?}

P���t� rok m� b�t v�stava je�t� velkolep�j��. N�v�t�vu bych ka�d�mu
doporu�oval i~kdy� to p�ijde trochu draho. J� jsem bydlel u~kamar�da, tak�e
jsem neplatil nic ne� l�stek na�vlak, ale s~noclehem by se n�v�t�va
posouvala do�pom�rn� drastick�ch ��stek. N�v�t�va na�jeden den m� smysl,
pokud si chcete jen prohl�dnout v�stavu, pokud chcete nav�t�vit i~n�jakou
p�edn�ku, tak jeden den ur�it� nesta��. Dostal jsem plak�ty, abych d�lal
p���t�mu ro�n�ku LinuxTagu reklamu i~u~n�s, tak�e pokud jej n�kdo budete
cht�t vyv�sit na�v�znamn�m m�st�, m��u plak�t poslat.

V~n�sleduj�c�m �l�nku si m��ete p�e��st, m�sty mo�n� trochu kostrbat�,
p�eklad �vodn� �e�i spolkov�ho ministra hospod��stv�.\KC


\vfil\eject

\section{Deutschland goes Open Source}
\label{DgoesOS}

\autor{Dan Ohnesorg, 30. �ervence 2000}

N�mecko v~minul�m roce velmi pokro�ilo v~budov�n� informa�n� a~komunika�n�
spole�nosti. Vybaven� po��ta�i a~internetov�mi p��pojkami zna�n�
pokro�ilo. P�edpokl�d�me, �e v~roce 2000 p�es�hne obrat v~tomto odv�tv� 200
miliard marek. Spolkov� vl�da i~pr�mysl spustili n�kolik iniciativ, kter�
slibuj� je�t� vy��� vyu�it� inova�n�ho potenci�lu a~zv��en�
zam�stnanosti. N�mecko m� nyn� v�echny p�edpoklady st�t se vedouc� zem� na
trz�ch informa�n�ch technologi�.

To je v�echno v~po��dku, ale nep�in�� to jest� n�co? Bezpe�nost, hacke�i,
Denial of Service �toky, viry?

Pr�v� ud�losti posledn�ch t�dn� uk�zaly slab� m�sta na��
infrastruktury. Dlouho zav�rala ve�ejnost, jako�to i~tak zvan� experti, o�i
p�ed rizikem, kter� p�in�� dominance jednoho opera�n�ho syst�mu a~jedin�ch
softwarov�ch aplikac�. Glob�ln� propojen� v�ech �ivotn�ch a~pracovn�ch
oblast� vede k~tomu, �e informa�n� technologie jsou neodmyslitelnou
sou��st� �ivota ka�d�ho ob�ana. O~to v�t�� jsou rizika a~mo�n� �kody, kter�
by vznikly p�i napaden� t�to struktury.

V~t�chto souvislostech nab�z� programy se zve�ejn�n�m zdrojov�m k�dem
�e�en�. V�voj Open Source program�, kter� mohou b�t, minim�ln� od
odborn�k�, zevrubn� prov��eny, nastoluje mnoho dal��ch bezpe�nostn�ch
ot�zek, jak v~oblasti software, tak v~oblasti hardware. Z~t�chto d�vod�
podporuje spolkov� ministerstvo hospod��stv� od roku 1999 v�voj Open Source
aplikac� v~oblasti bezpe�nosti. Na�podzim bude vyd�na p��ru�ka pro st�edn�
podniky a~st�tn� spr�vu, kter� zevrubn� osv�tl� principy Open Source
program�. Kv�li tomu vypsalo spolkov� ministerstvo hospod��stv� v�zvu na
v�voj a~testov�n� nov�ch technologi�, kter� maj� p�in�st v�ce bezpe�nosti
do�internetov�ch technologi�. J� osobn� douf�m, �e to p�isp�je k~tomu, �e
p�enos dat po ve�ejn�ch s�t�ch bude bezpe�n�j�� a~spolehliv�j��.

Z~hospod��sk�ho hlediska p�in�� Open Source mnoho v�hod, inovace
spo��vaj�c� v~lep��ch, u�ivatelsky p��jemn�j��ch a~bezpe�n�j��ch programech
mohou b�t rychleji vytvo�eny a~���eny, proto�e v�voj na�b�zi zve�ejn�n�ch
zdrojov�ch k�d� m��e prob�hat paraleln� na�mnoha m�stech. Speci�ln�
v~N�mecku vid�me pot�uj�c� zn�mky velice �iv� a~kreativn� Open Source
komunity.

To v�echno potvrzuje i~v�voj LinuxTagu 2000, ze kter�ho se st�v�
celoevropsk� setk�n� �len� t�to komunity. Je d�le�it�, �e byly umo�n�ny
pr�myslov� aplikace Open Source produkt�. K~tomu pat�� i~bezprobl�mov�
zaveden�, kter� je zaji��eno kompatibilitou s~jin�mi produkty. D�ky tomu
bude umo�n�no i~�irok� nasazen� Open Source ve�st�tn� spr�v�. Podpora
ministerstva hospod��stv� je zaji�t�na na�mnoha front�ch, mimo jin� i~na
konferenci o~aspektech softwarov�ch patent� v~Berl�n�.

Pomozte n�m ud�lat z~N�mecka ba�tu E-Commerce na׹pi�ce sv�tov�ho v�voje.

Mnoho �sp�ch� Open Source software a~cel�mu LinuxTagu 2000.

{\it{Neutorizovan� p�eklad pozdravu Dr. Wernera M�llera, ministra pro
hospod��stv� a~technologick� rozvoj n�v�tevn�k�m LinuxTag 2000}}\KC

%\vskip0dd plus \bas

\section{Spr�va u�ivatelsk�ch kont}
\label{konta}

\autor{Milan �erm�k, 25. b�ezna 2000}

Spr�va u�ivatelsk�ch kont je na�unixov�ch syst�mech (Linux nevyj�maje)
velmi d�le�it� �innost, zvl�t� pokud chceme sv�j po��ta� pou��t jako
server (a� u� internetov� nebo v~n�jak� lok�ln� s�ti). Jde zde hlavn�
o~vy�e�en� probl�mu zabezpe�en� dat jednotliv�ch u�ivatel�.

Ale i~na�b�n�m po��ta�i, kter� ani nen� k~s�ti
p�ipojen, je vhodn� m�t zalo�eno krom� administr�torsk�ho i~b�n�
konto. Pr�va superu�ivatele jsou toti� velmi �irok� (jako {\tt root} si
m��ete dovolit vlastn� v�echno), a~proto je vhodn� pro b�nou pr�ci
(kreslen� obr�zk�, psan� dokument�) pou��vat b�n� u�ivatelsk� ��et.
N�kter� instala�n� programy sice nab�zej� zalo�en� b�n�ho konta
automaticky, ale i~tak je dobr� v�d�t, jak s~konty manipulovat.

\subsection{U�ivatel�}

M��e se st�t, �e po nainstalov�n� syst�mu m�me k~dispozici pouze
superu�ivatelsk� ��et, a~proto je (z~v��e uveden�ch d�vod�) vhodn�
zalo�it b�n� konto. K~tomu slou�� program {\bd useradd}, kter�mu jako
parametry zad�me u�ivatelsk� jm�no a~dal�� v�ci. Pokud tedy chceme
zalo�it u�ivateli {\tt pepa} konto, zad�me:
\begin{verbatim}
$ useradd -m pepa
\end{verbatim} %$
T�m se zalo�� u�ivatelsk� konto a~dal�� pot�ebn� n�le�itosti.
Parametr {\tt -m} znamen�, �e se m� zalo�it domovsk� adres�� (pokud
je�t� neexistuje) a~do�n�j nakop�rovat z�kladn� konfigura�n� soubory.
Ty b�vaj� ulo�eny v~adres��i {\tt /etc/skel}.

Mnoho v�c� je mo�no dal��mi parametry ovlivnit.
U�ivateli je mo�n� nastavit jm�no domovsk�ho adres��e p�ep�na�em {\tt -d}.
\begin{verbatim}
$ useradd -d /home/josef -m pepa
\end{verbatim} %$
Standardn� se domovsk� adres�� jmenuje {\tt /home/u�ivatel}.

D�le je mo�n� specifikovat, do�kter�ch skupin m� u�ivatel pat�it. M�-li tedy
n� u�ivatel {\tt pepa} pat�it do�skupin {\tt pepa}, {\tt users} a~{\tt gamblers},
zad�me:
\begin{verbatim}
$ useradd -g pepa -G users,gamblers -m pepa
\end{verbatim} %$
Uveden� skupiny u� mus� existovat. Parametr {\tt -g} ud�v�,
�e se m� skupina {\tt pepa} pou��t jako v�choz�.
Takov� skupina m��e b�t pouze jedna a~b�v� to bu� skupina {\tt users}
nebo skupina se jm�nem u�ivatele.
K~manipulaci se skupinami se dostaneme pozd�ji.

Z~dal��ch �daj�, kter� m��eme p�i zakl�d�n� konta nastavit, jmenujme
nastaven� p��kazov�ho interpretu --- shellu (parametrem {\tt -s})
a~nastaven� koment��e (parametrem {\tt -c}). Koment�� b�v� vyu��v�n
n�kter�mi programy (nap�. {\bd finger} nebo {\bd mail}) pro zji��ov�n�
bli���ch �daj� o~u�ivateli.

Pokud programu {\bd useradd} nezad�me n�kter� polo�ky, pou�ije se implicitn�
nastaven�. Jak� to nastaven� je, m��eme zjistit zad�n�m:
\begin{verbatim}
$ useradd -D
\end{verbatim} %$
A~pokud n�m n�jak� polo�ka nevyhovuje, m��eme ji zm�nit pou�it�m stejn�ho
parametru jako pro zakl�d�n� konta, jen m�sto jm�na u�ivatele pou�ijeme
parametr {\tt -D}.

Druh�m mo�n�m programem pro zalo�en� u�ivatelsk�ho konta je {\bd adduser}.
I~tomu je mo�n� p�ed�vat parametry z~p��kazov� ��dky, ale v�t�inou to nen�
nutn�. Automaticky vytv��en� �daje (domovsk� adres��, skupina apod.)
b�vaj� p�ijateln�.
Nav�c lze zp�sob generov�n� upravit v~bohat� komentovan�m souboru
{\tt /etc/adduser.conf}.

Pro zalo�en� konta u�ivateli {\tt pepa} tedy zad�me:
\begin{verbatim}
$ adduser pepa
\end{verbatim}%$
Program automaticky zalo�� domovsk� adres�� a~skupinu u�ivatele a~vy��d� si
zad�n� n�kter�ch �daj� (informace o~osob� a~heslo).


Program {\bd adduser} ale nen� obsa�en ve�v�ech distribuc�ch (chyb�
nap��klad v~distribuci Red Hat). Pak b�v� nahrazen symbolick�m odkazem
na�program {\bd useradd}.

T�et� mo�nost� (a~ta je naopak pouze v~Red Hat Linuxu) je pou�it� grafick�
nadstavby, kter� se spou�t� z~prost�ed� syst�mu X Window.
Je sou��st� tzv. Ovl�dac�ho panelu (Control Panel).

Samoz�ejm� je vhodn� zabezpe�it konto ka�d�ho u�ivatele heslem.
Program {\bd adduser} si zad�n� hesla vy��d� automaticky.
Pokud ale zakl�d�me u�ivatele p��kazem {\bd useradd},
mus�me mu heslo p�i�adit ru�n�. Slou�� k~tomu program {\bd passwd}.
Zad�n�m:
\begin{verbatim}
$ passwd pepa
\end{verbatim}%$

\noindent
m��eme zm�nit heslo u�ivateli {\tt pepa}. To m��eme samoz�ejme prov�st jen
jako superu�ivatel, proto�e pouze ten m� p��stup k~souboru {\tt /etc/passwd}.
B�n� u�ivatel tak� m��e m�nit heslo, ale pouze svoje.
Dos�hne toho spu�t�n�m programu {\bd passwd} bez parametr�.

M�l bych je�t� dodat, �e pro zv��en� bezpe�nosti syst�mu se hesla
k�duj� 56-bitov�m k�dem DES (kter� zat�m nen� dek�dovateln� v~p�ijateln�m
�ase) a~ukl�daj� se bu� do�souboru {\tt /etc/passwd} nebo pro je�t� v�t��
bezpe�nost do�speci�ln�ho souboru {\tt /etc/shadow}.

Te� se dost�v�me k~obr�cen�mu probl�mu. M�me zlobiv�ho u�ivatele
a~chceme ho vylou�it z~na�eho po��ta�e. Pou�ijeme k~tomu p��kaz
{\bd userdel}:
\begin{verbatim}
$ userdel pepa
\end{verbatim}%$
Pokud p�ed u�ivatelsk� jm�no p�id�me parametr {\tt -r}, sma�eme mu v�echny
soubory i~s~jeho domovsk�m adres��em.

Pokud chceme na�emu zlobiv�mu u�ivateli jen zablokovat konto a~ne ho
rovnou ru�it, p�jdeme na�to jinak. V�echny informace o~u�ivatelsk�ch
kontech jsou ulo�eny v~souboru {\tt /etc/passwd}. Jednotliv� polo�ky jsou
odd�leny dvojte�kami. Nap��eme-li do�druh� polo�ky (kde je ulo�eno heslo)
jako prvn� znak hv�zdi�ku \bq{*}\eq{}, nebude se moct dan� u�ivatel p�ihl�sit
do�syst�mu.

T�et�m (a~posledn�m) probl�mem je zm�na �daj� o~u�ivateli. Dejme tomu,
�e si n�jak� u�ivatel vzpomene, �e by cht�l jin� jm�no.
Asi nen� vhodn� uveden� konto zru�it a~zalo�it nov� (i~kdy� mo�n� to je).
Vhodn�j�� a~efektivn�j�� cestou je pou�it� programu {\bd usermod}.
Uveden� probl�m bychom pro u�ivatele {\tt pepa}, kter� se chce jmenovat
{\tt josef}, vy�e�ili nap��klad n�sledovn�:
\begin{verbatim}
$ usermod -l josef -g josef -d /home/josef -m pepa
\end{verbatim} %$
Parametrem {\tt -l} nastav�me nov� u�ivatelsk� jm�no,
parametrem {\tt -g} po��te�n� skupinu (kter� ale u� mus� existovat!)
a~parametrem {\tt -d} nov� domovsk� adres��.
P�ep�na� {\tt -m} nav�c zajist�, aby se nov� adres�� zalo�il
a~p�esunuly se do�n�j v�echny soubory z~p�vodn�ho adres��e.

M��eme samoz�ejm� zm�nit i~obsah koment��e pomoc� p�ep�na�e {\tt -c}.
Tato polo�ka ale m� vnit�n� strukturu, kterou vyu��vaj� dal�� programy,
a~proto je k~jej� modifikaci vhodn�j�� pou��t utilitku {\bd chfn}.
Pomoc� n� m��e informace o~osob� zm�nit jak {\tt root}, tak i~u�ivatel
po zad�n� hesla.

\subsection{Skupiny u�ivatel�}

Ka�d� soubor m� nastavena ur�it� pr�va pro vlastn�ka, skupinu a~ostatn�
u�ivatele. V�t�inou si (jako spr�vce n�jak�ho po��ta�e) vysta��me
s~pr�vy vlastn�ka a~ostatn�ch. Do�organiza�n�ch probl�m� se dostaneme,
kdy� bude cht�t n�jak� skupina u�ivatel� sd�let n�jak� soubory
(nap��klad kv�li v�voji n�jak�ho programu). Nyn� ji� s~pr�vy vlastn�ka
a~ostatn�ch nevysta��me --- vlastn�k mus� m�t p��stup, ostatn�
u�ivatel� ne, ale co �lenov� skupiny?
�e�en�m je pr�v� skupina u�ivatel�. Zalo��me novou skupinu (neboli group),
vlo��me do�n� u�ivatele, kte�� maj� m�t k~dan�m soubor�m p��stup
a~nastav�me soubor�m (a~p��padn� adres���m) vhodn� pr�va.

(P���inou k~vytvo�en� skupiny u�ivatel� nemus� b�t jen sd�len� soubor�
v~r�mci v�voje programu. Pomoc� skupiny u�ivatel� m��eme nap��klad
omezit p��stup k~disketov� mechanice nebo jin�m za��zen�m.)

To byl m�rn� filozofick� pohled, te� se pod�v�me na�samotn� proveden�.
K~zalo�en� skupiny m��eme pou��t program {\bd groupadd}, kter� m� jedin�
parametr, kter�m je jm�no skupiny. Skupinu {\tt gamblers} zalo��me p��kazem:
\begin{verbatim}
$ groupadd gamblers
\end{verbatim} %$
M�l bych je�t� dodat, �e se z�znamy o~skupin�ch ukl�daj� do�souboru
{\tt /etc/group}, kter� je obdobou souboru {\tt /etc/passwd}.

Skupinu jsme zalo�ili, te� do�n� vlo��me n�jak� u�ivatele. K~tomu
m��eme pou��t program {\bd usermod}, jak bylo uk�z�no v��e. Probl�m
je, �e pro ka�d�ho u�ivatele, mus�me zapsat v�echny skupiny,
do�kter�ch pat��.
Druhou mo�nost� je op�t program {\bd adduser}, kter�mu m��eme zadat
jako parametry jm�no u�ivatele a~jm�no skupiny. Program p�i�ad�
u�ivatele do�skupiny, ani� by n�jak ovlivnil p�edchoz� p�i�azen�.
Program {\bd adduser} tedy zavol�me takto:
\begin{verbatim}
$ adduser pepa gamblers
\end{verbatim} %$

A~zb�v� n�m je�t� posledn� v�c, jak skupinu zru�it. K~tomu existuje
program {\bd groupdel}. Parametrem je op�t n�zev skupiny. Program
odstran� ze soubor� {\tt /etc/passwd} a~{\tt /etc/group} v�echny
z�znamy o~ru�en� skupin�. V~p��pad� z�znam� o~u�ivatel�ch odstran�,
samoz�ejm�, pouze p�i�azen�, nikoli cel� z�znam.

\subsection{Z�v�r}

C�lem tohoto �l�nku bylo uk�zat za��naj�c�m u�ivatel�m zp�sob manipulace
s~konty. Na���et toho jsem se z�m�rn� dopustil n�kter�ch zjednodu�en�.
Bli��� podrobnosti je mo�n� naj�t v~manu�lov�ch str�nk�ch.\KC



\section{Disky v�ech druh� spojte se}
\label{montovani}

\autor{Milan �erm�k, 23. ledna 2000}

Tento �l�nek je ur�en v�em t�m, kte�� si v~touze po levn�j��m a~lep��m
opera�n�m syst�mu nainstalovali Linux a~sna�� se dop�trat (v�t�inou marn�),
kde se skr�v� jejich disketov� mechanika, CD--ROMka, nebo kus disku, kter�
obsahuje t�eba M\$--Windows (libovoln� verze). %$
Tento probl�m vych�z� z~toho,
�e Linux (jak se ostatn� dalo o�ek�vat) pou��v� pro spr�vu mechanik a~disk�
odli�n� syst�m ne� opera�n� syst�my firmy Microsoft.

\begin{vypis}[dt]
\begin{verbatim}
# <file system> <mount point> <type>  <options>             <dump> <pass>
/dev/hda1       /             ext2    defaults                 0      1
/dev/hda2       none          swap    sw                       0      0
proc            /proc         proc    defaults                 0      0
/dev/hdc        /mnt/cdrom    iso9660 defaults,noauto,ro,user  0      0
/dev/fd0        /mnt/floppy   msdos   defaults,noauto,user     0      0
\end{verbatim}
\caption{Struktura souboru {\tt /etc/fstab}}
\label{vypis_fstab}
\end{vypis}


\begin{table}
\BeginTable[u]
\OpenUp{2}{2}
\Expand
\BeginFormat
| l | c | lp(0.5\hsize) |.
\_
"Soubor " Ozna�en� " Popis "\\
\Vspace(-3dd)
"       "  v~DOSu  "       "\\
\_4
"/dev/fd0  " A" Prvn� disketov� mechanika "\\
"/dev/fd1  " B " Druh� disketov� mechanika "\\
"/dev/hda  "   " Prvn� IDE/ATAPI disk "\\
"          "   " ({\tt master} na�prvn�m (E)IDE �adi�i) "\\
"/dev/hda1 " C " Prvn� prim�rn� odd�l na�prvn�m IDE disku "\\
"/dev/hda2 " F " Druh� prim�rn� odd�l na�prvn�m IDE disku "\\
"/dev/hda5 " D " Prvn� roz���en� odd�l na�prvn�m IDE disku "\\
"/dev/hda6 " E " Druh� roz���en� odd�l na�prvn�m IDE disku "\\
"/dev/hdb  "   " Druh� IDE/ATAPI disk "\\
"          "   " ({\tt slave} na�prvn�m (E)IDE �adi�i) "\\
"/dev/hdb1 " G " Prvn� prim�rn� odd�l na�druh�m IDE disku "\\
"/dev/hdc  "   " T�et� IDE/ATAPI disk "\\
"          "   " ({\tt master} na�druh�m (E)IDE �adi�i) "\\
"/dev/sda  "   " Prvn� SCSI disk (s~ID 0) "\\
"/dev/sda1 " C " Prvn� prim�rn� odd�l na�prvn�m SCSI disku "\\
"/dev/sdb  "   " Druh� SCSI disk (s~ID 1) "\\
\_
\EndTable
\caption{P�i�azen� speci�ln�ch soubor� k~za��zen�m}
\label{zarizeni}
\end{table}

\eject
\vbox{}
\vskip-3\bas
\vfil

\subsection{Organizace za��zen�}

V~syst�mu Linux je ka�d�mu za��zen� p�i�azen jeden (nebo i~v�ce) speci�ln�
soubor z~adres��e {\tt /dev}. Zp�sob p�i�azen� je d�n jednak typem za��zen�
a~jednak ovlada�em, kter� se pro dan� za��zen� pou��v�. N�kter� vybran� soubory
% FIXME: pj to koala: tady je odkaz na p�edchoz� V�pis m�sto na p�edchoz� tabulku!
% dtto
jsou uvedeny v~tabulce \ref{zarizeni}.
DOSovsk� p�i�azen� p�smen uveden� v~tabulce t�m�� ur�it� nebude odpov�dat
va�emu. �lo pouze o~to uk�zat, jak�m zp�sobem p�id�luje DOS ozna�en�.

V~adres��i {\tt /dev} nejsou samoz�ejm� pouze speci�ln� soubory pro disky
a~mechaniky. M��eme tam naj�t soubory pro paraleln� a~seriov� porty, pro my�,
pro zvukovou kartu a~dal�� za��zen�.


\subsection{Ru�n� p�ipojov�n�}

Druhou odli�nost� proti DOSu nebo Windows je, �e se v�echny
disky a~mechaniky spojuj� do�jedin�ho adres��ov�ho stromu. M�me tedy n�jak�
disk, kter� je p�ipojen do�ko�ene a~do�adres��� se mohou \uv{nav�ovat} dal��
disky a~mechaniky. Nej�ast�ji se k~tomuto ��elu pou��vaj� adres��e
{\tt /mnt/za��zen�} (nap��klad {\tt /mnt/cdrom} nebo
{\tt /mnt/floppy}) nebo
adres��e v~ko�eni (nap��klad {\tt /cdrom} nebo {\tt /floppy}).

K~p�ipojen� diskov�ho odd�lu nebo mechaniky slou�� p��kaz (nebo sp��e program)
{\bd mount}. Nap��klad disketovou mechaniku m��eme p�ipojit p��kazem:
\begin{verbatim}
$ mount -t msdos /dev/fd0 /mnt/floppy
\end{verbatim} %$
M��e to vypadat d�siv�, ale nen� to tak slo�it� (nav�c si d�le uk�eme, jak
to je�t� zjednodu�it). Znamen� to, �e po programu {\bd mount} chceme, aby
p�ipojil mechaniku zastoupenou souborem {\tt /dev/fd0}, kter� obsahuje
souborov� syst�m \uv{msdos} (parametry {\tt -t msdos})
do�adres��e {\tt /mnt/floppy}.

Obdobn�m p��kazem m��eme p�ipojit t�eba mechaniku CD--ROM, kter� je zastoupena
souborem {\tt /dev/hdc}.
\begin{verbatim}
$ mount -t iso9660 /dev/hdc /mnt/cdrom
\end{verbatim} %$

\noindent
kde \uv{iso9660} je souborov� syst�m pou��van� pro datov� CD.


\subsection{Ru�n� odpojov�n�}

Opa�nou v�c�, kterou je pod Linuxem v~souvislosti s~disky
a~mechanikami, nutn� d�lat, je nezapomenout je odpojit p�ed vyjmut�m
z~mechaniky. To je kritick� zvl�t� u~disketov�ch mechanik, kde
m��eme disketu bez probl�m� a~bez odpojen� vyjmout. U~CD to nejde,
proto�e Linux si mechaniku zamkne a~dokud ji neodpoj�te, tak se
k~CD dostanete pouze za�pomoci �roubov�ku (nebo jin�ho n�stroje).
U~disket jde hlavn� o~to, �e Linux pou��v�
bufferovan� z�pis a~na�� neopatrnou �innost� bychom mohli o~dosud nezapsan�
data p�ij�t.
Tak�e, d��ve ne� disketu vyjmeme z~mechaniky, j� odpoj�me p��kazem
{\bd umount}:
\begin{verbatim}
$ umount /dev/fd0
\end{verbatim} %$
Tady u� nejsou pot�eba ��dn� dal�� �daje, nebo� Linux si vede p�esnou
evidenci p�ipojen�ch mechanik. (Konkr�tn� v~souboru {\tt /etc/mtab}.)

Bufferov�n� je tak� d�vod, pro� je nutn� Linux (a~nejen ten) spr�vn�
ukon�it. N�jak� data, ur�en� k~z�pisu, by toti� je�t� mohla b�t
v~pam�ti, a~my bychom t�m, �e po��ta� prost� vypneme, o~n� mohli
p�ij�t.

\subsection{Poloautomatick� p�ipojov�n�}

Bylo by samoz�ejm� velmi �morn� a~nepraktick�, kdybychom museli p�i ka�d�m
p�ipojen� n�jak� mechaniky zad�vat znovu a~znovu v�echny parametry. Na�t�st�
existuje zp�sob, jak si tuto �innost zjednodu�it.
Jedn� se o~konfigura�n� soubor {\tt /etc/fstab},
ve�kter�m jsou shrom�d�ny popisy mechanik a~diskov�ch odd�l� spolu
s~informacemi o~souborov�ch syst�mech, v�tv�ch, kam se maj� p�ipojovat,
a~dal��ch v�cech.



Struktura souboru {\tt /etc/fstab} je vid�t na�v�pisu \ref{vypis_fstab}.
Je to celkem p�ehledn� tabulka s~n�sleduj�c�m v�znamem polo�ek.

V~prvn�m sloupci jsou uvedeny speci�ln� soubory mechanik nebo
diskov�ch odd�l�, v~druh�m pak m�sto, kam se maj� p�ipojit. N�sleduje
souborov� syst�m a~dopl�uj�c� nastaven�.
Polo�ka \emph{dump} ur�uje, zda se maj� data na�dan�m za��zen� z�lohovat.
To je vhodn� nap��klad pro server, kde je samostatn� diskov� odd�l
s~adres��i u�ivatel�. Polo�ka m��e nab�vat hodnot 0 nebo 1.
Posledn� polo�ka \emph{pass} m��e nab�vat hodnot od nuly v��e
a~ud�v�, zda se m� ten kter� souborov� syst�m
kontrolovat po �patn�m vypnut� po��ta�e.
Z~toho je z�ejm�, �e nap��klad v~druh�m ��dku (prvn� ��dek je koment��)
souborov� syst�m {\tt /dev/hda1} se p�ipoj� do�adres��e {\tt /},
co� je ko�en stromu, a~obsahuje souborov� syst�m \uv{ext2},
co� je standardn� linuxov� syst�m.

Zaj�mav� je t�et� ��dek, kter� p�edstavuje informace o~odkl�dac�m odd�lu.
Ten se samoz�ejm� nikam nep�ipojuje, ale syst�m o~n�m mus� v�d�t.

Prvn� t�i z�znamy by se m�ly v~souboru {\tt /etc/fstab} objevit hned
p�i prvn�m startu, proto�e jsou zakl�d�ny p�i instalaci. Pokud je jich v�c,
je to v~po��dku (mo�n� je adres�� {\tt /home} nebo {\tt /usr}
na�samostatn� oblasti). Pokud je jich m��, m��e to znamenat probl�my
(t�eba chyb�j�c� odkl�dac� odd�l).

\looseness=1
Te� se dost�v�me k~tomu, co v~souboru {\tt /etc/fstab} (mo�n�) nen�
a~co bychom tam cht�li p�idat.
P�t� ��dek obsahuje informace o~jednotce CD--ROM, kter� je zastoupena souborem
{\tt /dev/hdc} (a~je tedy p�ipojena jako \uv{master} na�druh�m
(E)IDE �adi�i). Ta obsahuje souborov� syst�m \uv{iso9660} a~m� se p�ipojovat
do�adres��e {\tt /mnt/cdrom}. Co znamenaj� p��davn� volby ve�sloupci
\emph{options} vysv�tl�m \hbox{d�le.}

V~dal��m ��dku jsou uvedeny informace o~disketov� mechanice.
Ta se m� p�ipojovat
do�adres��e {\tt /mnt/floppy} a~pou��v� souborov� syst�m \uv{msdos}.

\begin{vypis}[dt]
\begin{verbatim}
#
# Config file for xvmount (v3.5)
#
# name     device       directory       type      options
Floppy:    /dev/fd0     /mnt/floppy     vfat      defaults
CD-ROM:    /dev/hdc     /mnt/cdrom      iso9660   ro
DOS-HD:    /dev/hda3    /mnt/dos        msdos     defaults
\end{verbatim}
\caption{Struktura konfigura�n�ho souboru {\tt /etc/xvmounttab}}
\label{xvmounttable}
\end{vypis}

Po p�id�n� uveden�ch ��dk� sta�� pro p�ipojen� nap��klad CD--ROMky napsat:
\begin{verbatim}
$ mount /dev/hdc
\end{verbatim} %$

\noindent
nebo
\begin{verbatim}
$ mount /mnt/cdrom
\end{verbatim} %$

\noindent
a~program si u� dal�� parametry dohled� s�m v~souboru {\tt /etc/fstab}.

Nyn� se pod�vejme bl��e na�volby uveden� ve�sloupci \emph{options}.
Zde jsou uvedeny r�zn� p�ep�na�e, kter� ovliv�uj� pr�ci se za��zen�m
jak ze strany syst�mu, tak ze strany u�ivatele.

Parametr \uv{defaults} uveden� u~v�ech z�znam� (vyjma odkl�dac�ho odd�lu)
nastavuje z�kladn� zp�sob p��stupu (za��zen� je pro �ten� i~z�pis,
lze z~n�j spou�t�t programy, p�ipoj� se p�i startu syst�mu a~dal��).
Ostatn� volby uveden� u~CD--ROMky a~disketov� mechaniky upravuj� pr�v� toto
z�kladn� nastaven�.

Volbou \uv{noauto} syst�mu oznamujeme, �e se nem� pokou�et dan� za��zen�
p�ipojovat p�i startu syst�mu. Ono by se mu to stejn� nepoda�ilo, pokud bychom
n�hodou nezapomn�li v~mechanice disketu a~v~CD--ROMce CD.

Dal��m spole�n�m parametrem je volba \uv{user}. Tou m��e spr�vce poskytnout
pr�vo p�ipojovat za��zen� b�n�m u�ivatel�m. Spolu s~touto volbou se
automaticky nastav� z�kaz spou�t�n� program� z~tohoto za��zen�. To je mo�n�
zm�nit p�id�n�m volby \uv{exec}.

Posledn�m pou�it�m parametrem je volba \uv{ro} u~jednotky CD--ROM. Tou
syst�mu sd�l�me, �e je tento souborov� syst�m ur�en jen ke��ten�. Ne snad,
�e by se syst�m pokou�el na�CD zapisovat (to on si zjist�, �e to nejde),
ale vypsal by o~tom otravnou hl�ku.

Ob�as m��e nastat situace, �e pot�ebujeme jedno za��zen� s~n�kolika souborov�mi
syst�my. V�t�inou se jedn� o~diskety, kter� mohou obsahovat \uv{vfat} nebo
(v~unixov�ch syst�mech b�n�j��) \uv{minix}.
M��eme to vy�e�it bu� tak, �e pro ka�dou mo�nost vytvo��me z�znam a~adres��.
U�ivatel pak podle typu sv� diskety pou�ije vhodn� p��kaz a~obsah najde
v~p��slu�n�m adres��i.

Druh�m mo�n�m �e�en�m je vlo�it do�sloupce \emph{type} hodnotu \uv{auto}.
T�m se zbav�me starost� o~form�t diskety a~p�enech�me je syst�mu k~autodetekci.
Tato metoda ale nen� v�emocn�. Rozezn� sice \uv{n�padn�} odli�n� souborov�
syst�my jako \uv{ext2} od \uv{msdos}, ale nerozezn� nap��klad
souborov� syst�m \uv{vfat}. Ten identifikuje jako \uv{msdos}, ��m�
u�ivateli up�e pou��v�n� dlouh�ch jmen soubor�.

\subsection{P�ipojov�n� stiskem tla��tka}

Dal��m mo�n�m zjednodu�en�m u�ivatelova �ivota v~souvislosti s~p�ipojov�n�m
mechanik a~odd�l�, je pou�it� grafick� nadstavby nad programy {\bd mount}
a~{\bd umount}. Program, kter� takovou nadstavbu poskytuje, se jmenuje
{\bd xvmount}. Po spu�t�n� nab�dne u�ivateli okno, kde jsou seps�ny
v�echny mechaniky a~odd�ly a~u~ka�d�ho z�znamu je tla��tko s~n�pisem
\uv{mount}. To se po stisknut� a~p�ipojen� dan�ho za��zen� zm�n� na
\uv{unmount}.


Seznam p�ipojiteln�ch za��zen� se ��d� souborem {\tt /etc/xvmounttab},
kter� m��ete vid�t na�v�pisu \ref{xvmounttable}.
Je to (stejn� jako soubor {\tt /etc/fstab}) p�ehledn� tabulka.

Prvn� sloupec ud�v� identifika�n� text, kter� se vyp��e do�dialogov�ho okna.
D�le je uveden speci�ln� soubor za��zen�, adres��, kam se m� souborov� syst�m
p�ipojit, typ souborov�ho syst�mu a~dopl�uj�c� volby.


\Stahni0.8
Nane�t�st� m��e pou��v�n� tohoto n�stroje p�sobit drobn� pot��e
jak spr�vci, tak u�ivateli. Program si toti� na��t�
stav mechanik pouze p�i startu a~pak u� s~okol�m nekomunikuje,
co� m��e v�st k~nep��jemn�m situac�m.
Jedna takov� je na�obr�zku.
% Obr�zek xvmount.png
K~zobrazen� situaci do�lo, kdy� jsem se pokusil odpojit
za��zen�, kter� jsem u� p�edt�m programem {\bd umount} odpojil.
Program {\bd xvmount} pak neust�le trv� na�tom, �e za��zen� je p�ipojeno,
i~kdy� se v~souboru {\tt /etc/mtab} tvrd� opak. Obdobn� situace m��e
zaru�en� nastat i~p�i p�ipojov�n� ji� p�ipojen� mechaniky.
Takov�to p��pady lze jednodu�e �e�it restartem programu, i~kdy� to nen� pr�v�
elegantn�.

\Obr{xvmount}

Spr�vce syst�mu m��e potkat podobn�, ale obr�cen� probl�m. Za��zen� p�ipojen�
programem {\bd xvmount} nejde programem {\bd umount} odpojit. K~tomu
dojde, pokud je v~souboru {\tt /etc/xvmounttab} jako za��zen�
m�sto jm�na speci�ln�ho souboru uvedeno jm�no linku (nap��klad
{\tt /dev/cdrom} m�sto {\tt /dev/hdc}).

Dal�� z�vadou je, �e program neakceptuje volbu \uv{nouser} (opak \uv{user})
a~dovol� tak u�ivateli p�ipojit libovoln� za��zen�, i~kdy� si to spr�vce
nep�eje. Naopak program {\bd umount}, kter� tuto volbu zn�, nedovol�
dan� za��zen� odpojit. Krom� lehk� nep��jemnosti to v�ak m� je�t� jeden
podstatn�j�� rys. Pokud je program nevhodn� nakonfigurov�n, m��e doj�t
ke�zneu�it� a~u�ivatel m��e z�skat p��stup k~dat�m, ke�kter�m p��stup m�t
nem�l.

\subsection{Skoro �pln� automatick� p�ipojov�n�}

Posledn� a~pro u�ivatele asi nejp��jemn�j�� metodou p�ipojov�n� je pou�it�
tzv. {\bd automounteru}. Jde o~n�stroj, kter� automaticky
p�ipoj� ur�it� za��zen�, kdy� ho u�ivatel po�aduje. Takov�m po�adavkem
u� nen� vol�n� n�jak�ho programu, ale nap��klad p�echod do
adres��e ({\tt cd}), kam m� b�t ono za��zen� p�ipojeno.
Bohu�el p�echod tak, jak ho prov�d� program {\bd Midnight Commander}
nesta��, proto�e se podadres��e pro p�ipojen� vytv��ej� dynamicky
(a~adres��, ve�kter�m m� obsah za��zen� b�t, tam prost� nen�).
Tak�e pro prvn� vstup do�adres��e (a~s~t�m spojen� p�ipojen�) je nutn�
pou��t p��kaz {\tt cd adres��} nebo {\tt ls adres��}.
A~po ur�it� dob�, kdy u� se s~adres��em nepracuje, jej {\bd automounter}
op�t odpoj�.

A�koliv to vypad� velmi l�kav� p�i pou�it� pro diskety, kter� by se pak mohly
chovat podobn� jako pod DOSem nebo Windows, mus�m v�echny zklamat, proto�e
pr�v� pro diskety (kter� nej�ast�ji pot�ebuje b�n� u�ivatel) se tento p��stup
naprosto nehod�. Vhodn�j�� pou�it� je nap��klad pro diskov� odd�ly
na�serveru (kter� pot�ebujeme jednou za��as), nebo pro FTP archivy.

Automounter toti� v�echna za��zen� p�ipojuje s~takov�mi pr�vy, �e zapisovat
sm� pouze administr�tor (a~to je�t� pokud si to s�m nezak�e).

Ke�zprovozn�n� automounteru pot�ebujeme dv� v�ci. Prvn� se t�k� j�dra,
kde mus� b�t p�elo�ena podpora tohoto n�stroje. (�l�nek o~kompilaci j�dra
je mo�n� naj�t v~Linuxov�ch novin�ch z~prosince 1997.) P�i konfiguraci
je nutno odpov�d�t nebo za�krtnout \uv{yes} u~polo�ky \uv{Kernel automounter
support}.

Druhou v�c� je bal�k {\bd autofs}, kter� je mo�n� naj�t na�adrese
\citeurl{Bal�k autofs}{ftp://ftp.kernel.org/pub/linux/deamons/autofs}.
Po jeho nainstalov�n� a~pot�ebn� konfiguraci je {\bd automounter}
pln� k~dispozici.

\begin{vypis}
\begin{verbatim}
# Sample auto.master file
# Format of this file:
# mountpoint map options
# For details of the format look at autofs(8).

/mnt/local      /etc/auto.local
/mnt/ftp        /etc/auto.ftp
\end{verbatim}
\caption{Struktura souboru {\tt /etc/auto.master}}
\label{autofsmaster}
\end{vypis}

% FIXME: pj to koala: za V�pisy je podez�ele velk� mezera - rozhodn� v�t��
% ne� p�ed v�pisem nebo za obr�zkem. Pod�vej se na to pros�m.
%koala to pj: tam se to zarovnava na celoradky, stahl jsem o radek

Konfigurace je obsa�ena v~n�kolika souborech {\tt /etc/auto.*}.
Z�kladn�m konfigura�n�m souborem je soubor {\tt /etc/auto.master}, kter�
m��ete vid�t na�v�pise \ref{autofsmaster}. Ten ur�uje, se kter�mi adres��i
bude automounter pracovat. Za��zen� se pak budou p�ipojovat do�podadres���
tohoto adres��e. V~ druh�m sloupci jsou n�zvy dal��ch konfigura�n�ch soubor�,
kter� popisuj� zp�sob a~ m�sto p�ipojen� jednotliv�ch za��zen�.
N�zvy t�chto soubor� nemus� m�t nic spole�n�ho s~adres��em, ale pro p�ehlednost
je vhodn� je pojmenovat aspo� podobn�.

V~souboru na�v�pise jsou definov�ny dva adres��e s~p��slu�n�mi konfigura�n�mi
soubory. Prvn� je ur�en pro lok�ln� disky, druh� pro vzd�len� FTP archivy.

\begin{vypis}
\begin{verbatim}
# This is an automounter map and it has 
# the following format
# key [ -mount-options-separated-by-comma ] 
# location
# Details may be found in the autofs(5) manpage

dos             -fstype=msdos        :/dev/hda1
winnt           -fstype=ntfs,ro      :/dev/hda2
\end{verbatim}
\caption{Struktura pod��zen�ho konfigura�n�ho souboru {\tt /etc/auto.*}}
\label{autofsslave}
\end{vypis}

Form�t pod��zen�ch konfigura�n�ch soubor� je vid�t na�v�pise \ref{autofsslave}
(je to p��mo soubor {\tt /etc/auto.local}). Prvn� sloupec ozna�en� jako
kl�� (vlastn� \uv{key}) obsahuje n�zvy adres���, do�kter�ch se p�ipojuj�
jednotliv� za��zen�. Nap��klad diskov� odd�l {\tt /dev/hda1},
kter� obsahuje DOS, se pak bude p�ipojovat do�adres��e {\tt /mnt/local/dos}.

V~druh�m sloupci jsou parametry obdobn� t�m ze souboru {\tt /etc/fstab}.
A~kone�n� ve�t�et�m sloupci jsou uvedeny speci�ln� soubory p�ipojovan�ch
za��zen�. Ta dvojte�ka znamen�, �e jde o~lok�ln� za��zen�. Pro vzd�len� syst�m
(t�eba FTP archiv) by bylo na�stejn�m m�st� naps�no nap��klad
{\tt ftp.fi.muni.cz:/pub/linux/}.

Kdy� jsme si u� nastavili v�echno, co jsme cht�li, mus�me je�t� syst�mu
��ct, aby si na�i konfiguraci p�e�etl a~za��dil se podle toho.
Ud�l�me to p��kazem:
\begin{verbatim}
$ /etc/init.d/autofs restart
\end{verbatim}%$
Ta cesta nemus� nutn� platit (z�vis� na�pou��van� distribuci), m��ete p��padn�
vyzkou�et {\tt /etc/rc.d/init.d/} nebo {\tt /etc/rc.d/}.

\subsection{Z�v�r}

C�lem tohoto �l�nku bylo poskytnout za��te�n�k�m p�ehled a~n�vod, jak
pod Linuxem pracovat s~disky a~mechanikami, kter� vypadaj� na�prvn� pohled
ztracen�. Douf�m, �e se mi to poda�ilo, ani� bych zp�sobil �jmu na�zdrav�
t�m, kte�� tuto problematiku znaj�.\KC


\section{Tabulkov� procesor Xess}
\label{Xess}

\autor{David H\"aring, 1. listopadu 2000}

V~posledn� dob� u� nen� probl�mem vybrat si z~dostupn�ho mno�stv� tabulkov�ch 
procesor�, a� u� jsou to ty, kter� jsou sou��st� kancel��sk�ch bal�k� jako jsou 
Staroffice \citeurl{StarOffice}{http://www.sun.com/products/staroffice/} �i 
Applixware \citeurl{Applixware}{http://www.vistasource.com/products/axware}, 
anebo samostatn�ch aplikac� (nam�tkou t�eba Wingz 
\citeurl{Wingz}{http://www.wingz.com/wingz/index.html}, 
Nexs \citeurl{Nexs}{http://www.nexs.com/} �i Xess). 
N�kter� z~nich jsou �ist� komer�n� aplikace (Applixware, Xess),
 jin� t� existuj� v~sharewarov�ch verz�ch (Wingz, Xesslite) a~dal�� jsou dostupn� 
jako freeware, p��padn� jsou k~dispozici i~zdrojov� k�dy. Tento v��et 
samoz�ejm� nen� ani zdaleka �pln�. P�es zd�nliv� dostate�n� mno�stv� aplikac� 
z�st�v� v�ak n�kolik citeln�ch probl�m�, se kter�mi se mus�me vyrovn�vat. 
Zpravidla to b�v� ne�pln� podpora �esk�ho jazyka, ale hlavn� to jsou probl�my 
s~p�enositelnost� dat mezi jednotliv�mi aplikacemi a~samoz�ejm� komptabilita 
s~produkty Microsoftu. Pod�vejme se nyn� na�tabulkov� procesor Xess, jeho� 
verzi 5.0 ned�vno uvedla firma AIS \citeurl{AIS}{http://www.ais.com/}.

Xess je stabiln�, rychl�, relativn� jednodu��� tabulkov� procesor s~men��mi 
n�roky na�pam�, kter� je dostupn� pro celou �adu platforem (nam�tkou Linux, 
SGI Irix, Sun Solaris a~Sun OS, HP-UX, IBM AIX, Open-VMS, 
Microsoft Windows NT). Je tedy ide�ln� pro nasazen� v~heterogenn�m prost�ed�. 

\begin{obr}
%\centerline{\epsfxsize=\hsize \epsfbox{\the\adr/screenshot1.eps}}
 \pdfximage width \hsize {\the\adr/screenshot1.png} \pdfrefximage \pdflastximage
\caption{Tabulkov� procesor Xess}\label{figXess1}
\end{obr}

Krom� sv�ho nativn�ho form�tu um� pracovat s~form�ty XLS (MS Excel; v�etn� 
Excel 97 / Excel 2000), WKS, WK1, WK3 (Lotus) a~pochopiteln� ASCII. 
Samoz�ejmost� je import/export dat do�form�tu HTML a~zaj�mavost� je export 
do�prost�ed� tabular v~\LaTeX{}u. Je mo�no vkl�dat obr�zky form�t� XPM, XBM, BMP, 
ICO, PBM, PNG, JPG a~PCX. Disponuje obvyklou sadou matematick�ch a~
statistick�ch funkc�, obvykl�mi typy graf�, je mo�n� vytv��et makra 
v~xsBasicu. K~dispozici je i~SDK (obsahuje Xess API v~jazyce C) pro integraci 
spreadsheetu do�jin�ch aplikac�. 

\begin{obr}
%\centerline{\epsfxsize=\hsize \epsfbox{\the\adr/screenshot2.eps}}
 \pdfximage width \hsize {\the\adr/screenshot2.png} \pdfrefximage \pdflastximage
\caption{Uk�zka grafu v~Xessu}\label{figXess2}
\end{obr}

Xess je pro Linux k~dispozici v~n�kolika verz�ch. Ve verzi 
\uv{Standard Edition} existuje pouze pro Linux. Rozd�ly mezi 
jednotliv�mi verzemi jsou shrnuty v~tabulce: 

% FIXME: pj to koala: a� je tady pros�m je�t� linka mezi hlavi�kou tabulky a vlastn�mi �daji.
% koala to pj: opraveno
\vskip0dd plus 0.5\bas
\BeginTable[u]
%\OpenUp{1}{1}
\Expand
\BeginFormat
s1| l | l | l | l | l |.
\_
|                      |  po�et ��dk�    |    po�et sloupc� |   list�  |  xsBasic   |\\ 
%\Vspace(-2dd)
\_
|SE                    |  99 999         |    1024          |   512    |  ne        |\\ 
| Xess                 |  10 000 000     |    4096          |   4095   |  ne        |\\ 
| Xess Plus            |  10 000 000     |    4096          |   4095   |  ano       |\\ 
\_
\EndTable
\vskip0dd plus 0.5\bas
                                          
Pokud jde o~podporu �e�tiny, na�rozd�l od p�edchoz�ch verz� u� nen� zapot�eb�
 pou��vat r�zn� \uv{donucovac� prost�edky} (p�edchoz� verze nep��li� stabiln� 
fungovaly s~knihovnou libI18Nforce od Z. Kabel��e), pouze je t�eba nastavit 
pou��v�n� ISO-8859-2 font�. Nicm�n� pro spr�vn� tisk �esk�ch znak� je zapot�eb�
 upravovat v�sledn� PostScript. Pot�ebn� filtr pro �esk� tisk spolu s~p��kladem 
nastaven� font� je k~dispozici \citeurl{filtr pro �esk� tisk z~Xessu}{http://salsero.ibp.cz/noauth/dave/xess/xess.html}.

Ve�verzi 4 byla pro Linux k~dispozici i~\uv{odleh�en�} verze Xessu pod n�zvem 
Xesslite, kter� byla uvoln�na jako shareware\citeurl{Xesslite}{ftp://ftp.linux.cz/pub/linux/metalab.unc.edu/apps/office/}. Xesslite ve�verzi 5 ji� 
(alespo� prozat�m) nen�, tak�e jsou k~dispozici pouze komer�n� verze. Ceny jsou
 odstup�ovan� podle po�tu u�ivatel� (jedn� se o~plovouc� licence, licence tedy 
nen� v�z�na na�po�et instalac�, ale na�po�et sou�asn� pracuj�c�ch u�ivatel�), 
viz \citeurl{Linux Corner}{http://www.ais.com/linux_corner.html}. 

Co ��ci na�z�v�r? Vzhledem k~tomu, �e se jedn� o~komer�n� produkt, v�t�ina 
u�ivatel� asi s�hne po dostupn�j��ch alternativ�ch, na�druhou stranu ale Xess m� 
sv� p�ednosti a~to zejm�na ve�stabilit�, rychlosti a~dostupnosti na��ad� 
platforem. Pokud tedy pracujete v~heterogenn� s�ti, kde pot�ebujete tabulkov� 
procesor nejen do�Linuxu �i MS Windows, mo�n� je Xess t�m spr�vn�m �e�en�m.\KC


\section{Ochrana p�ed scanov�n�m port�: Portsentry}
\label{Portsentry}

\autor{David H\"aring, 5. listopadu 2000}

Scanov�n� port� se pou��v� ke�zji�t�n� otev�en�ch port� syst�mu, tedy
port�, na�kter�ch \uv{poslouch�} n�jak� aplikace. Scanov�n� prob�h�
tak, �e se ur�it� aplikace (port scanner) postupn� pokou�� nav�zat spojen�
s~vybran�mi porty na�po��ta�i, kter� je p�edm�tem z�jmu. T�mto zp�sobem
lze z�skat p�ehled o~slu�b�ch, kter� na�dan�m syst�mu b��. N�stroje pro
scanov�n� port� ov�em neslou�� pouze �to�n�k�m pro  z�sk�v�n� informac� 
o~vzd�len�ch syst�mech. Scanov�n� port� lze vyu��t i~pro kontrolu konfigurace 
syst�mu -- tedy pro ov��en�, �e na�stroji b�� jen ty slu�by, kter� jsou 
skute�n� pot�ebn�, p��padn� odkud jsou dostupn�.

P�ipome�me si, �e v~r�mci s��ov�ch protokol� TCP �i UDP je �pln� s��ov�
spojen� d�no typem protokolu, IP adresou a~��slem portu lok�ln�ho
syst�mu, IP adresou a~��slem portu vzd�len�ho syst�mu. K~identifikaci
portu slou�� 16-bitov� ��slo (platn� ��sla port� jsou tedy v~rozsahu 1
a� 65535). Existuj� tzv. zn�m� porty (v~angli�tin� \uv{well-known ports}, RFC 1700 
\citeurl{RFC 1700}{ftp://ftp.fi.muni.cz/pub/rfc/rfc1700.txt.gz}), 
kter� jsou vyhrazeny hojn� pou��van�m slu�b�m --
tyto jsou definov�ny v~souboru {\tt /etc/services}.



\subsection{Metody scanov�n� port�}

Existuje �ada zp�sob� jak porty scanovat. N�kter� jsou v�ce n�padn�,
jin� jsou postaveny takov�m zp�sobem, aby si administr�tor vzd�len�ho
syst�mu pokud mo�no ni�eho nev�imnul. Proto�e portscan m��e b�t p�edzv�st�
chystan�ho �toku, je pochopiteln� ��douc�, aby administr�tor v�as scan
rozpoznal a~posoudil. Pod�vejme se proto nyn� kr�tce na�n�kter� b�n�
metody u��van� p�i scanov�n� port� (dostupn� nap�. v~utilit� {\tt nmap} 
\citeurl{Nmap}{http://www.nmap.org/}).

Nejjednodu��� je tzv. \uv{TCP connect scan}. V~tomto p��pad� se pokus�me
nav�zat norm�ln� TCP spojen� na�ur�it� port vzd�len�ho po��ta�e
pomoc� vol�n� j�dra connect(). Takov� pokusy o~nav�z�n� spojen� jsou
ov�em zpravidla nep�eh�dnuteln� v~syst�mov�m logu vzd�len�ho po��ta�e,
proto�e �ada aplikac� na�takov� pokusy reaguje zapsan�m chybov�ho hl�en�
do�syst�mov�ho logu (nap�. �ast� hl�ky \uv{NOQUEUE: Null connection} od
sendmailu apod.). M�n� n�padn� jsou metody, kter� neotev�raj� plnohodnotn�
spojen�, anebo vyu��vaj� nestandardn�ch typ� paket� (paket� s~nesmysln�
nastaven�mi p��znaky). Podle reakc� syst�mu pr�v� na�tyto pakety pak
odhaduj�, zda jsou porty otev�en� �i nikoliv.

Velmi �ast� \uv{TCP SYN scan} neotev�r� �pln� TCP spojen�, ale pouze
realizuje prvn� ��st navazov�n� TCP spojen�; t.j. po�le SYN paket
(��dost o~navaz�n� spojen�) a~vyhodnot� odpov��. Vzd�len� po��ta� odpov�
bu� SYN+ACK paketem pokud je port otev�en� (spojen� je mo�no nav�zat)
anebo RST paketem (port je zav�en�). Takov� pokusy nemus� skon�it
v~logu vzd�len�ho po��ta�e, pokud nen� instalov�n software, kter� s~t�mito
pakety po��t� (firewall, portsentry apod.).

Metoda \uv{FIN scan} pou��v� paket, ve�kter�m je nastaven� pouze p��znak
FIN (pou��van� p�i ��dosti o~ukon�en� spojen�). Variantou je t�eba \uv{Xmas
scan}, kdy jsou krom� p��znaku FIN nastaveny p��znaky URG a~PUSH. Na takov�
paket vzd�len� po��ta� odpov� paketem RST v~p��pad�, �e je port zav�en�,
zat�mco pokud je port otev�en�, bude ho ignorovat. N�kter� opera�n� syst�my
(nap�. produkty Microsoftu) se ale chovaj� nestandardn� a~odpov�daj� RST
paketem v~obou p��padech, co� je mimochodem v~rozporu s~RFC 793
\citeurl{RFC 793}{ftp://ftp.fi.muni.cz/pub/rfc/rfc793.txt.gz}.

Metodou \uv{ACK scan} m��eme zjistit, zda je p��slu�n� port vzd�len�ho
po��ta�e filtrov�n firewallem. Funguje tak, �e vys�l�me paket s~nastaven�m
p��znakem ACK a~n�hodn� vygenerovan�m ��slem sekvence. Pokud port nen�
filtrov�n, vzd�len�m syst�m odpov� paketem RST (proto�e neodpov�d�
��slo sekvence). Pokud obdr��me  jinou odpov�� anebo  neobdr��me ��dnou,
lze p�edpokl�dat �e port je filtrov�n firewallem.

Existuj� i~dal�� typy neobvykl�ch TCP/IP paket�, kter� lze p�i
monitorov�n� otev�en�ch  port� pou��t.

\subsection{Co um� portsentry?}

Portsentry \citeurl{PortSentry}{http://www.psionic.com/abacus/portsentry/} 
bychom do��e�tiny p�elo�ili jako \uv{hl�da� port�} a~d�l� p�esn�
to, co bychom od n�j �ekali. Detekuje pokusy o~scanov�n� vybran�ch
port� na�eho syst�mu a~um� na�n� v~z�vislosti na�konfiguraci okam�it�
reagovat. Jsou dostupn� t�i typy akc�: 

\begin{itemize}
\item zabr�n�n� dal��m pokus�m
o~spojen� ze stroje, ze kter�ho scan poch�z� (zablokov�n� spojen� pomoc�
firewallu anebo �pravou sm�rovac� tabulky); 
\item z�pis detekovan�ch pokus� do�logu; 
\item vykon�n� libovoln�ho p�edem specifikovan�ho p��kazu.
\end{itemize}

Portsentry nab�z� 3 re�imy detekce scan�: v~re�imu \uv{Classic mode} neboli
"Basic port-bound TCP/UDP mode" se portsentry po startu nav�e na�zvolen�
TCP �i UDP porty a~�ek� na�p��choz� spojen�. V~tomto re�imu detekuje
pouze "connect" scany. V~re�imu \uv{Enhanced Stealth mode} se nav�e na
specifikovan� porty pomoc� bind(), ale pro anal�zu spojen� pou��v�
tzv. \uv{raw socket} a~detekuje klasick� connect(), SYN, FIN, Xmas, NULL
scany apod. V~re�imu \uv{Advanced Stealth Mode} portsentry nejprve zjist�,
kter� porty ve�zvolen�m rozsahu jsou otev�en� a~tyto si zapamatuje. D�le
pak \uv{hl�d�} v�echny ostatn� porty zvolen�ho rozsahu. Pokud je pozd�ji
otev�en dal�� port, portsentry to zaregistruje a~po dobu, po kterou je port
otev�en� jej ignoruje. T�m se vyhne fale�n�m poplach�m v~p��padech, kdy se
nap��klad u~slu�by FTP otev�r� datov� spojen� na�dal��m portu.

\begin{vypis}[dt]
\begin{verbatim}
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28805]: adminalert: Psionic PortSentry 1.0 is starting. 
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28806]: adminalert: Advanced mode will monitor first 1023 ports
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28806]: adminalert: Advanced mode will manually exclude port: 113 
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28806]: adminalert: Advanced mode will manually exclude port: 139 
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28806]: adminalert: Advanced Stealth scan detection mode activated.\
   Ignored TCP port: 21 
Oct 18 13:00:04 server1 portsentry[28806]: adminalert: Advanced Stealth scan detection mode activated.\
   Ignored TCP port: 22 
\end{verbatim}
\caption{uk�zka logu portsentry - start portsentry}
\label {plog1}
\end{vypis}


\subsection{Pasivn� nebo aktivn� ochrana?}

Portsentry nab�z� n�kolik zp�sob�, jak na�detekovan� scan
reagovat. Zapisov�n� ud�lost� je �e�eno p�es syslog(), z�le�� tedy na
konfiguraci syslogu, zda pro logy portsentry vyhrad�me zvl�tn� soubor
 anebo nech�me ud�losti zapisovat standardn�m zp�sobem (co� b�v�
zpravidla do�souboru {\tt /var/log/messages}). Proto�e portsentry nab�z� mo�nost
p�i detekov�n� scanu vykonat ur�it� p��kaz, m��eme to vyu��t nap�.
k~posl�n� e-mailu, SMS zpr�vy apod. D�le�it�m aspektem je mo�nost zablokovat
p��stup vzd�len�mu stroji, z~n�ho� scan p�ich�z� a~to bu� �pravou
sm�rovac� tabulky (na�Linuxu p��kazem \cmd {route}, toto ale nen� ide�ln� �e�en�)
anebo pomoc� firewallu (n�stroj \cmd{ipchains}, nebo star�� \cmd{ipfwadm}). 
Je t�eba si ov�em uv�domit, �e automatick� blokov�n� IP adres potenci�ln� �to�n�kovi
umo��uje navenek znep��stupnit slu�by poskytovan� takto chr�n�n�m syst�mem
(tzv. \uv{Denial of Service} �tok). �to�n�k pot� co zjist�, �e je jeho p��stup
blokov�n, m��e server zahltit pakety s~podvr�en�mi odchoz�mi IP adresami
a~t�m doc�lit od��znut� p��stupu na�server z~pou�it�ch adres. Jestli�e
tedy na�stroji provozujeme kritickou slu�bu, je rozumn�j�� porty pouze
monitorovat a~na�jednotliv� p��pady reagovat individu�ln�.

\subsection{Instalace a~konfigurace}

Instalace a~konfigurace portsentry je snadn�. Pokud kompilujeme ze
zdrojov�ch k�d�, pouze v~souboru {\tt portsentry\_config.h} nastav�me cestu
ke�konfigura�n�mu souboru {\tt portsentry.conf}, cestu k~souboru {\tt hosts.deny}
(sou��st bal��ku {\tt tcp\_wrappers}) a~zp�sob logov�n�. Pokud chceme
ud�losti portsentry zapisovat do�zvl�tn�ho souboru, p�edefinujeme
SYSLOG\_FACILITY z~LOG\_DAEMON na�dejme tomu LOG\_LOCAL0 a~dopln�me
konfiguraci syslogu v~souboru {\tt /etc/syslog.conf} o~��dek

\begin{verbatim}
local0.* /var/log/portsentry
\end{verbatim}

\noindent
(viz. dokumentace k~bal��ku {\tt syslog}). Pot� si prohl�dneme
a~p��padn� uprav�me soubor {\tt Makefile} (jsou zde definov�ny cesty, kam
budeme portsentry instalovat), zkompilujeme (\uv{make linux}) a~instalujeme
(\uv{make install}). Toto je stru�n� popis instalace, samoz�ejm� nen� na
�kodu prostudovat si dokumentaci v~p�ilo�en�ch souborech {\tt README*}.

Konfigurace je tak� jednoduch�. Prov�d� se editac� souboru
{\tt portsentry.conf}, ve�kter�m nastav�me vybran� porty, �i rozsahy port�,
kter� budou monitorov�ny v~jednotliv�ch re�imech a~nadefinujeme p��kazy,
kter�mi se bude prov�d�t blokace IP adres -- v~podstat� sta�� odkomentovat
jeden z~p�edp�ipraven�ch ��dk� v~sekci \uv{Dropping Routes}. Podle verze
j�dra zvol�me bu� star�� \cmd{ipfwadm} nebo pro j�dra verze 2.102 a~vy���
\cmd{ipchains}. Pokud Va�e j�dro neobsahuje podporu firewallu a~nechcete
jej kv�li tomu p�ekompilovat, m��ete vysta�it i~s~p��kazem

\begin{verbatim}
/sbin/route add -host TARGET reject
\end{verbatim}

\noindent
ov�em m�jme na�pam�ti, �e takto zabr�n�me
komunikaci pouze jedn�m sm�rem -- pakety ze vzd�len�ho syst�mu mohou st�le
p�ich�zet. V~sekci \uv{External Command} m��ete nadefinovat libovoln�
p��kaz, kter� se v�dy po detekci scanu provede (posl�n� mailu, SMS
apod.). Pokud chceme porty pouze monitorovat, bez blokace IP adres,
nastav�me v~sekci \uv{Ignore Options} BLOCK\_TCP �i BLOCK\_UDP na�hodnotu
0. Hodnota 2 znamen� monitorov�n� a~prov�d�n� nadefinovan�ch akc�, ale
bez blokov�n� IP adres. Defaultn� hodnota 1 znamen� blokov�n� IP adres i~spou�t�n� nadefinovan�ch akc�.

Porstsentry spust�me ve�zvolen�m re�imu (volby \uv{-tcp}, \uv{-udp}, \uv{-stcp},
 \uv{-sudp}, \uv{-atcp} a~\uv{-audp}, pops�no v~souboru {\tt README.install}). 
Po startu nap�. v~re�imu \uv{atcp} by se m�la objevit zhruba hl�en� podobn� 
uk�zce logu (\ref{plog1}).


V~tomto p��pad� bylo konfigurac� zad�no, aby portsentry pouze monitoroval
TCP porty v~rozsahu 1-1023 (defaultn� nastaven�) a~ignoroval pakety p��chazej�c� 
na�TCP porty 113 a~139. D�le portsentry rozpoznal otev�en� porty 21 a~22,
na�kter�ch b�� slu�by ftp a~ssh a~pakety p��chazej�c� na�tyto porty
ignoruje. Portsentry jednodu�e otestujeme tak, �e se pomoc� telnetu
pokus�me p�ihl�sit dejme tomu na�port 1. V~syst�mov�m logu se pak objev�
odpov�daj�c� z�znam (\ref{plog2}).


\subsection{Co ��ci z�v�rem?}

Monitorov�n�m port� lze mnohdy p�edej�t bezpe�nostn�mu incidentu. Na
z�klad� anal�zy log� se m��eme pokusit odhadnout, zda se jedn�
o~sou��st masov�ho  (a~mnohdy zna�n� n�padn�ho) scanov�n� slu�eb, anebo
jde o~c�len� monitorov�n� syst�mu, kter� m��e p�edch�zet p�ipravovan�mu
�toku. Pochopiteln� zdaleka ne ka�d� scan kon�� pokusem o~napaden�
syst�mu, nicm�n� dostatek v�asn�ch informac� nikdy nen� na׹kodu a~instalace portsentry je jednoduchou z�le�itost�, kter� se m��e vyplatit.\KC


\vfil\eject
\section{K �emu slou�� identd?}
\label{identd}

\autor{David H\"aring, 5. listopadu 2000}

{\tt Identd} je aplikace, kter� slou�� k~identifikaci u�ivatel� vlastn�c�ch
dotazovan� s��ov� (TCP/IP) spojen�. P�edstavme si, �e se chceme p�ihl�sit,
dejme tomu pomoc� slu�by ftp, na�vzd�len� po��ta�. B�hem p�ihla�ov�n� se vzd�len�
po��ta� na�eho po��ta�e dot�e na�u�ivatele, kter� vlastn� p�ich�zej�c�
spojen� a~tuto informaci pak m��e zapsat do�syst�mov�ho logu, nebo se
rozhodnout spojen� odm�tnout apod. Tato slu�ba pou��v� standardn� TCP
port 113. Identd b�v� obvykle spou�t�n p�es {\tt inetd} (p��padn� {\tt xinetd} apod.). 
Podrobn� informace o~definici protokolu IDENT,
kter� {\tt identd} implementuje, lze nal�zt v~RFC 1413 
\citeurl{RFC 1413}{ftp://ftp.fi.muni.cz/pub/rfc/rfc1413.txt.gz}.

Vyu�it� t�to slu�by je n�kolik. Poskytuje p�ehled o~u�ivatel�ch
vlastn�c�ch p��choz� spojen�, m��e tak� poslou�it k~odhalen� u�ivatel�
provozuj�c�ch nekal� praktiky. Dejme tomu, �e u�ivatel \uv{xy} r�d pos�l�
po�tu s~fale�n�mi \uv{From:} hlavi�kami. Pokud administr�tor syst�mu pou��v�
{\tt identd}, z~logu po�tovn�ho agenta snadno zjist�, kdo po�tu skute�n�
odeslal, proto�e nap�. v~logu sendmailu bude n�sleduj�c� z�znam:

\begin{verbatim}
Oct 11 12:57:23 server sendmail[25433]:\
MAA25433: from=vymyslene_jmeno@server,\
size=5, class=0, pri=30005, nrcpts=1,\
msgid=<200010111057.MAA25433@server.domena.cz>,\
proto=SMTP, relay=IDENT:xy@localhost [127.0.0.1]
\end{verbatim} 

Ze z�znamu \uv{{\tt IDENT:xy@localhost}} je patrn�, �e po�tu odeslal u�ivatel
\uv{xy} a~nikoliv u�ivatel \uv{{\tt vymyslene\_jmeno}}.

Dal�� p��klad m��e b�t n�sleduj�c�: u�ivatel \uv{xy} se p�ihl�s� pomoc�
ftp na�ciz� ��et  \uv{abc} na�vzd�len�m po��ta�i (pomineme zp�sob jak�m se
dostal k~ciz�mu heslu). Majitel doty�n�ho ��tu si v�imne, �e jeho ��et
je pou��v�n n�k�m jin�m a~upozorn� na�to adminstr�tora. Administr�tor
vzd�len�ho po��ta�e ze syst�mov�ho logu zjist�, �e se na���et \uv{abc}
p�ihl�sil u�ivatel \uv{xy} ze stroje server1:

\begin{verbatim}
Oct 11 13:22:45 server2 in.ftpd[25487]:\
connect from xy@server1
Oct 11 13:22:47 server2 ftpd[25487]:\
FTP LOGIN FROM server1 [10.12.34.56], abc
Oct 11 13:23:10 server2 ftpd[25487]:\
FTP session closed
\end{verbatim} 

Administr�tor stroje server2 pak m��e na�aktivity u�ivatele \uv{xy}
upozornit administr�tora stroje server1. \Pkg{Identd} m��e tak� zapisovat
proveden� akce do�logu (volba \uv{-l}). Pokud je logov�n� zapnuto, v~logu
dotazovan�ho stroje se objev� z�znam, ze kter�ho vypl�v�, �e bylo
dotazov�no spojen� vyu��vaj�c� port 21 (slu�ba ftp):

\begin{vypis}[dt]
\begin{verbatim}
Oct 18 13:00:53 server1 portsentry[28806]: attackalert:\
   SYN/Normal scan from host: server2.domena.cz/10.12.34.56 to TCP port: 1
Oct 18 13:00:53 server1 portsentry[28806]: attackalert:\
   Ignoring TCP response per configuration file setting.
\end{verbatim}
\caption{uk�zka logu portsentry - z�znam scanu}
\label{plog2}
\end{vypis}

\begin{verbatim}
Oct 11 13:22:37 server1 identd[25488]:\
from: 10.12.34.56 ( server1 ) for: 1323, 21
Oct 11 13:22:37 server1 identd[25488]:\
Successful lookup: 1323 , 21 : xy.users 
\end{verbatim} 

Dal�� mo�nost vyu�it� {\tt identd} spolu s~bal��kem {\tt tcp\_wrappers} je omezen�
p��stupu k~ur�it�m slu�b�m (kter� mus� obsahovat podporu {\tt tcp\_wrappers}) na
z�klad� informace o~identit� u�ivatele, kter� {\tt identd} poskytuje. Nap��klad
omezen� slu�by talk pro lok�ln� u�ivatele a~u�ivatele \uv{abc} vzd�len�ho
po��ta�e server2 zajist� n�sleduj�c� ��dek v~souboru {\tt /etc/hosts.allow}:

\begin{verbatim}
in.talkd:ALL@LOCAL abc@server2.domena.cz
\end{verbatim} 

Pokud nav�eme na�p�edchoz� p��klady, administr�tor stroje server2 m��e
zabr�nit u�ivateli \uv{xy} ze stroje server1 p�ihl�en� na�slu�bu ftp
editac� souboru {\tt /etc/hosts.allow} (za�p�edpokladu, �e ftp d�mon obsahuje
podporu pro {\tt tcp\_wrappers}, viz dokumentace k~{\tt tcp\_wrappers}) nap��klad 
p�id�n�m n�sleduj�c�ho ��dku:

\begin{verbatim}
in.ftpd:ALL EXCEPT xy@server1.domena.cz
\end{verbatim} 

\subsection{Rizika spojen� s~pou�it�m identd}

Pokud pou�ijeme {\tt identd} ve�standardn� konfiguraci, poskytuje zpravidla
p��mo jm�na ��t�, kter� ur�it� spojen� vlastn� -- tak jako jsme to vid�li
ve�v��e uveden�ch p��kladech. Potenci�ln�mu �to�n�kovi to umo��uje z�skat
informace o~jm�nech ��t� (na�z�klad� kter�ch se m��e nap�. pokusit h�dat
hesla) nebo zjistit pod jak�mi ��ty jsou provozov�ny s��ov� aplikace
(\uv{reverse identd scanning}). To pochopiteln� nen� ��douc� a~proto se
d�le pod�v�me na�mo�nosti, jak rizika spojen� s~provozov�n�m slu�by
{\tt identd} omezit.

\subsection{Jak rizika minimalizovat?}

\Pkg{Identd} zpravidla obsahuje podporu {\bd tcp\_wrappers}, tak�e p��stup
k~slu�b� m��eme omezit v~konfigura�n�ch souborech {\tt /etc/host.allow} a~{\tt /etc/host.deny}. D�le krom� mo�nosti poskytovat p��mo jm�na ��t� vlastn�k�
tcp spojen� umo��uje {\tt identd} tuto informaci skr�t v~za�ifrovan� podob�. Pak
situace vypad� n�sledovn�: IP adresa lok�ln�ho a~vzd�len�ho po��ta�e,
spolu s~��sly port�, UID lok�ln�ho u�ivatele a~datem jsou za�ifrov�ny
pomoc� algoritmu DES. V�sledn� �et�zec je v~base64 k�dov�n� p�ed�n
vzd�len�mu stroji m�sto u�ivatelsk�ho jm�na. Administr�tor vzd�len�ho
po��ta�e pak v~logu vid�:

\begin{verbatim}
Oct 16 11:10:58 server1 ftpd[9677]:\
connect from [F2Q3+JSPE0dbsmGGTgm0PdDUrJtEiGVj]\
@server1.domena.cz
\end{verbatim} 

V~p��pad�, kdy administr�tor vzd�len�ho stroje zjist� n�jak� nekal�
aktivity poch�zej�c� ze stroje server1, mus� po��dat administr�tora
serveru1 o~de�ifrov�n� informace. K~de�ifrov�n� slou�� utilita {\tt idecrypt}
(jej�� v�stup m� form�t datum, UID u�ivatele, lok�ln� IP adresa a~��slo
portu, vzd�len�  IP adresa  a~��slo portu): 

\begin{verbatim}
server1 / 20# idecrypt                
[F2Q3+JSnE0dbamGGTwm0PqDUUJhEiMVm]
Mon Oct 16 11:10:58 2000 0 10.76.45.89\
4630 10.23.45.67 22
\end{verbatim}

Abychom mohli tuto variantu pou��t, mus� n� {\tt identd} podporovat
�ifrov�n�. V~linuxov�ch distribuc�ch se v�t�inou nach�z� {\tt identd} bez
t�to podpory, v~tom p��pad� je zapot�eb� {\tt identd} s~podporou �ifrov�n�
sestavit ze zdrojov�ho k�du anebo t�eba v~p��pad� Red Hatu pou��t bal��ek
pidentd-crypt \citeurl{Pident-crypt}{ftp://ftp.fi.muni.cz/pub/linux/redhat-crypto/i386/pidentd-crypt-2.7-1.i386.rpm}.

Varianta {\tt identd} s~podporou �ifrov�n� odstran� probl�m s~necht�n�m
poskytov�n�m informac� potenci�ln�m �to�n�k�m (jm�na ��t� apod.),
na�druh� stran� ale znemo�n� pou��vat {\tt identd} pro omezen� p��stupu
k~slu�b�m na�z�klad� identifikace vzd�len�ho u�ivatele. V~t�to souvislosti
je t�eba podotknout, �e omezen� p��stupu k~slu�b�m s~pomoc� protokolu
IDENT je jen dopl�kem a~v~��dn�m p��pad� ne n�hradou jin�ch mechanism�
kontroly p��stupu (m�jme na�pam�ti, �e se zde spol�h�me na�korektnost
�daj� poskytnut�ch vzd�len�m syst�mem).

Pokud {\tt identd} pot�ebujeme a~nem��eme pou��t �ifrov�n�, m��eme soukrom�
alespo� ��ste�n� chr�nit  spu�t�n�m {\tt identd} s~volbou \uv{-n}, kter� zajist�,
�e se m�sto u�ivatelsk�ch jmen budou vypisovat pouze ��seln� UID. Volba
\uv{-N} umo�n� skr�t u�ivatele, kte�� maj� ve�sv�m  domovsk�m adres��i
soubor {\tt .noident} -- {\tt identd}. V~tomto p��pad� vr�t� m�sto identifikace
u�ivatele chybu \uv{HIDDEN-USER}. U�ite�n� je volba \uv{-F}, kter� umo�n�
definovat obsah a~form�t poskytovan� informace. Dal�� u�ite�n� volby
jsou \uv{-l} (z�pis ud�lost� do�syst�mov�ho logu), \uv{-o} (vrac� �et�zec \uv{OTHER}
m�sto identifikace opera�n�ho syst�mu), \uv{-e} (vrac� chybu \uv{UNKNOWN-ERROR}
m�sto chyb \uv{NO-USER} a~\uv{INVALID-PORT}). \Pkg{Identd} bychom nem�li spou�t�t
s~opr�vn�n�mi administr�tora, pokud tedy pro {\tt identd} zalo��me u�ivatele/skupinu,
pak pou�ijeme volby \uv{-u} a~\uv{-g}.

\subsection{Z�v�r}

Je na�administr�torovi, aby podle m�stn�ch pot�eb zv�il v�hody a~nev�hody spojen� s~pou��v�n�m {\tt identd}; skute�n� paranoidn� u�ivatel�
{\tt identd} zatrat� a~nebudou jej pou��vat v�bec :-), jin� v~n�m shledaj�
u�ite�n�ho pomocn�ka.\KC

\section{Zasm�li jsme se!}
\label{zasmali}

\autor{Pavel Jan�k, 12. listopadu 2000}

Op�t po dlouh�, velmi dlouh� dob�, si te� m��ete p�e��st rubriku Zasm�li
jsme se. Nebudu se omlouvat, �e jsem nem�l �as sb�rat jednotliv� vtipn�
�tr�ky z~konferenc�, a~tak si tady m��ete p�e��st v�t�inou jen p��sp�vky,
kter� jsem obdr�el mailem. Tak�e hned se na�n� vrhn�me.

Jeden z~na�ich �ten��� asi nem� co d�lat, a~tak ve�sv�ch voln�ch chv�l�ch
chatuje na�Xchatu. Vyslechl tam p�itom n�sleduj�c� v�ty:

\begin{quote}
Podle zat�m nedolo�en�ch zpr�v Microsoftu se z~d�vodu lep�� 
srozumitelnosti pro b�n� u�ivatele p�ipravuje lokalizace n�zv� 
jednotliv�ch program� softwarov�ho bal�ku Microsoft Kancel�� 
2000. Budou to programy: Slovo, Bezva, Vyhl�dka, P��stup a~Siln� 
Te�ka.
\end{quote}

U� nev�m, kdo mi poslal signaturu, ve�kter� byl n��e uveden� text, ale
proto�e je o~Perlu, tak to ur�it� byl Adelton :-)

\begin{quote}
Any sufficiently perverted technology is indistinguishable from Perl.
\end{quote}

Pou��v�te newsov�ho klienta, kter� um� thready (vl�kna). Ne? A~m�te pro to
rozumn� d�vod? Autor n�sleduj�c� signatury ano:

\begin{quote}
There are no threads in a.b.p.erotica,  so there's no  gain in using a~| threaded news reader.
(Unknown source)
\end{quote}

Povzdech grafika nebo program�tora webov�ch aplikac�:

\begin{quote}
... all I~ask for is world peace, the end of
hunger, and a~single browser platform to develop for.
\end{quote}

Antispammersk�ch signatur existuje velk� spousta, ale tahle mne dostala :-)


\begin{quote}
Anyone sending unsolicited bulk email (UBE, SPAM) to this address will be
charged a~\$25 handling fee 
plus a~\$5 network traffic fee per started
kilobyte. By extracting my address from this message or its header, you
agree to these terms.

Nevertheless, spammers trying to auto-extract addresses from this message
will definitely want to include uce@ftc.gov and report@fraud.org
\end{quote}

Jednomu z~na�ich pravideln�ch �ten��� se nel�b�, jak se \uv{strefujeme} do
Windows, tak�e podle pravidla "Contribute nothing, expect nothing" n�m
poslal hl�en�, kter� dostal od sv�ho po��ta�e (hmm, projekt gnokii je sice
m�m projektem, ale vtipn� hl�en� se jej net�kaj� :-)).

\begin{quote}
\begin{verbatim}
$ rm -r gnokii*
\end{verbatim}
rm: do�adres��e `gnokii-0.3.1' je zak�z�n z�pis�; vej�t do�n�j jinak?

Ve�skute�nosti mi po��ta� asi cht�l ��ct:

\begin{verbatim}
$ rm -r gnokii*
\end{verbatim}
rm: directory `gnokii-0.3.1' is write protected; descend into it anyway?
\end{quote}

\noindent
Docela hezk� uk�zka �skal� po�e��ov�n� aplikac�, ne?  Jak kon�� velc�
spisovatel� s~velk�mi ambicemi?

\begin{quote}
Jist� mlad� mu� se rozhodl, �e se stane velk�m spisovatelem. Kdy� se ho
ptali, co ch�pe pod pojmem \bq{}velk�\eq{}, �ekl: \bq{}Chci ps�t v�ci kter� bude ��st
cel� sv�t, v�ci na�kter� budou lid� citov� reagovat, v�ci u~kter�ch budou
k�i�et, kv�let, st�nat v~bolesti a~strachu!\eq{}  Nyn� pracuje pro Microsoft.
P��e tam chybov� hl�ky.
\end{quote}

A~jedna \uv{Kdyby}:

\begin{quote}
Kdyby byly aerolinky jako opera�n� syst�my...
 
UNIX Airways: Ka�d� si p�inese jeden d�l letadla s~sebou na
leti�t�. Pak jdou v�ichni na�runway a~skl�daj� letadlo kousek
po kousku za�neust�l�ho dohadov�n�, jak� druh
letadla to vlastn� stav�. 
 
Air DOS: V�ichni roztla�uj� letadlo a� se vznese, pak do�n�j
nasko�� a~nechaj� letoun let�t, dokud zase nespadne na
zem. Pak znovu roztla�uj�, naskakuj� znova a~tak
d�le\dots{} 
 
Mac Airlines: V�ichni -- stewardi, kapit�ni, z��zenci i~prodava�i
letenek vypadaj� stejn� a~d�laj� p�esn� to sam�.
Poka�d�, kdy� se jich na�n�co zept�te, �eknou v�m
slu�n�, ale rozhodn�, �e to nepot�ebujete v�d�t,
necht�jte v�d�t a~�e v�e p�jde dob�e, ani� byste
cokoliv znali a~tak tedy u� kone�n� ml�te. 
 
Windows Air: Termin�l je p�kn� a~barevn�, stewardky jsou
p��telsk�, odbaven� je snadn�, start je plynul�. Asi po 10
minut�ch ve�vzduchu letoun bez varov�n� exploduje. 
 
Windows NT Air: Stejn� jako Windows Air, ale dra���, pou��vaj� o~mnoho
v�t�� letadla a~exploze zni�� z�rove� v�echna letadla v~okruhu 50 km. 
 
Linux Air: Znechucen� zam�stnanci v�ech ostatn�ch OS aerolinek
se rozhodli zalo�it si svoji vlastn� aerolinku. Sami si
stav� letadla, p�ep�ky na�prodej letenek a~buduj�
si runway. Cht�j� jen mal� poplatek, aby pokryli
n�klady na�tisk letenek, ale m��ete si tak� letenku
st�hnout a~doma si ji vytisknout. Kdy� jste na�palub�,
dostanete sedadlo, �ty�i �rouby, matky, kl�� a~kopii manu�lu
sedadlo-jaknato.html. Po usazen� je toto
pln� nastaviteln� sedadlo velmi pohodln�, letadlo
p�il�t� a~odl�t� na��as bez jedin�ho probl�mu, j�dlo na
palub� je perfektn�. Kdy� ale zkus�te ��ci
z�kazn�k�m jin�ch aerolinek o~takov�m p�kn�m letu, v�ichni se
ptaj�: \uv{A co se mus� ud�lat s~t�m sedadlem?}

OpenVMS Air: Prost�, jednoduch� termin�l, drah� letenka, nehezk�
stewardky. Odlet je zpo�d�n o~n�kolik dn�, proto�e
si pilot vyjas�uje slo�it� technick� ot�zky s~DEC/Compaq.
Kone�n� se zjist�, �e jeden z~motor� nen� v�robkem
DEC/Compaq a~nen� proto podporov�n OS.
Jakmile je v�ak letoun kone�n� ve�vzduchu, l�t�
v~jednom z�tahu po m�s�ce kolem Zem�, ani� by musel
p�ist�t kv�li restartu.
\end{quote}


Pracujete u~�esk�ho Telecomu nebo u~Microsoftu? Styd� se za�to va�e d�ti?
Honz�k ano:

\begin{quote}
 Ve~�kole pov�d� pan� u�itelka:
 A~��m je tv�j tat�nek, Jirko?
 On je peka�.
 Hmm, to je hezk�, na�to pan� u�itelka, pe�e n�m, d�ti, chl�b. A~tvoje
maminka je ��m, Maru�ko?
 S�m, ona je zdravotn� sestra.
 Aha, vid�te d�ti, star� se o~nemocn�. To je kr�sn� povol�n�! A~co ty
Honz�ku?
 M�j tat�nek tancuje nahatej v~gayklubu.
 Hmmmm, pov�d� pan� u�itelka, i~takov� zam�stn�n� jsou\dots{}
 O~p�est�vce p�ijde za�Honz�kem a~pov�d�: Opravdu tv�j otec tancuje v~tom klubu?
 A~Honz�k odv�t�: Ne, on pracuje v~Microsoftu, ale my se za�to v�ichni
styd�me\dots{}
\end{quote}

No a~kdy� u� si na�i �ten��i mysl�, �e tato rubrika je ur�ena pouze pro
kritiku Microsoft Windows p��padn� jin�ch opera�n�ch syst�m�, tak jim to
nebudeme vyvracet:

\begin{quote}
Stretli sa MS DOS a~Windows. Windows hovori:

 -- Nazdar, kto si?

 -- Ja som operacny system MS DOS.

 -- Ano? A~co dokazes?

 -- Ja viem ist pekne pom-pom-pom-pomaly. A~ty si kto?

 -- Ja som operacny system Windows.

 -- A~co dokazes?

 -- Ja viem pekne zatu\dots{}
\end{quote}

Probl�m za��naj�c�ch u�ivatel� (a~zejm�na �ten��� linuxov� konference) je
ten, �e necht�j� ��st manu�ly. V~linuxov� konferenci na�tohle t�ma byla v~kv�tnu a~dubnu velmi divok� diskuse. J� jsem si ji celou p�e�etl a�
pozd�ji, nebo� jsem v~tu dobu m�l �pln� jin� probl�my, ale jeden p��sp�vek
jsem si ozna�il tak, abych se k~n�mu v~budoucnu nezapomn�l vr�tit. Pod�l�m
se o~n�j i~s~v�mi:

\begin{quote}
\begin{verbatim}
Subject: offtopic: k odpovedim 
na zacatecnicke dotazy...
To: "'linux@linux.cz'" <linux@linux.cz>
Date: Wed, 31 May 2000 15:06:20 +0200
Reply-To: linux@linux.cz

... me napadl jeden vtip:

Prijde muz do zpovednice a rika: 
"Otce, prave jsem soulozil s manzelkou
sveho pritele, zhresil jsem?"
Ze zpovednice se ozve: "RTFM!"
\end{verbatim}
\end{quote}

�e�en� n�sleduj�c�ho probl�mu FAT 32 je velmi humorn�. Inu Microsoft chce
z�skat body i~na�poli vtip� a~z�bavy :-)

\vfil\eject

\begin{quote}
http://support.microsoft.com/support/\
serviceware/windows/win98/E9T9H7A69.ASP

Folder is slow to open in Windows Explorer due to folder size.
Cause:

This problem can occur when opening a~folder in Windows Explorer on a~drive
using the FAT32 file system. This can occur if the total space used by all
directory entries in the folder exceeds 32KB.

Solution:

If this problem occurs when opening a~folder in Windows Explorer on a~drive
using the FAT32 file system, move some of the files from their current
location to another folder.

(c) Microsoft
\end{quote}

A~op�t jeden \uv{�tok} na�Microsoft od na�eho �ten��e.

\begin{quote}
Microsoft random number generator: 0, 0, 0, 4.33e+67, 0, 0, 0\dots{}
\end{quote}

A~na�z�v�r je�t� n�kolik obr�zk�.

\Obr{Msntsrv6}
% Obr�zek Msntsrv6.png

\Obr{Kopirovani}
% Obr�zek Kopirovani.jpg

\Obr{hadi}
% Obr�zek hadi.jpg

\vfil\eject
A~na��pln� z�v�r snad jenom n�kolik opravdu zaj�mav�ch chyb, kter�
nasb�rali na�i �ten��i na�r�zn�ch opera�n�ch syst�mech.

% V�echny obr�zky *.pcx
\Obr{w95err01}
\Obr{w95err16}
\Obr{w98err04}
\Obr{wnterr01}
\epsfxsize=0.6\hsize
\nObr{wnterr06}

\vfil\eject


A u� snad na �pln� z�v�r jsem si ponechal jenom n�kolik fotografi�, kter�
vznikly p�i odes�l�n� ply�ov�ch tu���k� �len�m CZLUGu.

Tak takhle n�jak asi vypad� SMP server s opera�n�m syst�mem Linux -- mo�e
tu���k�.

{\def\extobr{tif}

\Obr{tucnak1}
% Obr�zek tucnak1.png

\bskip
\bskip
Pod�vejte se, jak� m� Dan uklizen� pokoj��ek:

\Obr{tucnak2}
% Obr�zek tucnak2.png

\vfil\eject
Ale v serverovn� m� neuv��iteln� nepo��dek na pracovn�m stoje -- v�ude sam�
tu���k.

\Obr{tucnak3}
% Obr�zek tucnak3.png

Ale jinak oba (Pavel Jan�k i Dan Ohnesorg) douf�me, �e v�m tu���ci do�li
vcelku a pokud se v�m tu���ci na t�chto fotografi�ch l�b�, objednejte si je
bu� v~datab�zi �len� CZLUGu nebo u spole�nosti SuSE CR, s.r.o a za�ijete
s~nimi stejnou radost, jako my p�i jejich balen�. No, mo�n� jich budete m�t
m�n� \smile


}

\OLN
\section{Linuxov� noviny a~jejich ���en�}
\label{OLN}

\autor{}

Linuxov� noviny vyd�v� �esk� sdru�en� u�ivatel� opera�n�ho syst�mu
Linux~\citeurl{�esk� sdru�en� u�ivatel� opera�n�ho syst�mu
Linux}{http://www.linux.cz/czlug} pro sv� p��znivce
a~sympatizanty. Vlastn�kem autorsk�ch pr�v k~tomuto textu jako celku
je Pavel Jan�k~ml. \hbox{(\PJemail)}.  Autorsk� pr�va k~jednotliv�m
�l�nk�m z�st�vaj� jejich autor�m.

Tento text m��e b�t ���en a~ti�t�n bez omezen�. Pokud pou�ijete ��st
n�kter�ho �l�nku zde uve�ejn�n�ho v~jin�ch d�lech, mus�te uv�st jm�no
autora a~��slo, ve�kter�m byl �l�nek uve�ejn�n.

Linuxov� noviny jsou otev�eny ka�d�mu, kdo by cht�l na�im �ten���m sd�lit
n�co zaj�mav�ho. P��sp�vky (ve�form�tu �ist�ho textu v~k�dov�n� ISO~8859-2)
pos�lejte na�adresu \citeurl{Adresa redakce}{mailto:noviny@linux.cz}. Autor
nem� n�rok na�finan�n� odm�nu a~souhlas� s~podm�nkami uveden�mi v~tomto
odstavci.  Vydavatel� si vyhrazuj� pr�vo rozhodnout, zda V� p��sp�vek
uve�ejn�, �i nikoli.

Registrovan� zn�mky pou�it� v~tomto textu jsou majetkem jejich
vlastn�k�.

Cht�l bych pod�kovat spole�nosti SuSE CR, s.r.o \citeurl{SuSE CR,
s.r.o.}{http://www.suse.cz/}, �e n�m umo��uje i nad�le pracovat na
Linuxov�ch novin�ch.

Linuxov� noviny jsou k~dispozici tak� ve�form�tu HTML na�adrese
\citeurl{Linuxov� noviny ve�form�tu HTML}{http://www.linux.cz/noviny}.\KC
\KOLN

\tableofcontents

\bbye
